natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopan komissio toteaa 26. syyskuuta 2006 antamassaan seurantakertomuksessa Bulgarian ja Romanian valmiudesta EU:n jäsenyyteen, että ”Bulgarian äskettäin muutetun patenttilain suhteen on herännyt epäilyjä sen vuoksi, että eräät muutokset johtavat lääkkeiden väliaikaisen suojan voimassaoloajan lyhenemiseen.
In its Monitoring Report on the state of preparedness for EU membership of Bulgaria and Romania of 26 September 2006 (COM(2006)0549), the European Commission stated, that ‘[i]n respect of the recently amended Bulgarian patent law, concerns have arisen regarding some amendments that lead to a reduction of the terms of interim protection schemes for pharmaceutical products.
Tämä on joissakin tapauksissa johtanut saatujen oikeuksien rajoittamiseen.” (ibid, s. 29)
This has in some cases curtailed acquired rights’. (ibid, at page 28).
Onko komissio saanut valituksia Bulgarian patenttilain toimeenpanosta?
Has the Commission received any complaints in respect of the operation of the Bulgarian patent law?
Voiko komissio tässä tapauksessa toimittaa yksityiskohtaisia tietoja kyseisistä valituksista?
If so, can the Commission provide details of any such complaints?
Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä varmistaakseen, että Bulgarian tasavalta noudattaisi yhteisön oikeutta ja yhteisön säännöstöä?
What action has the Commission taken/does the Commission intend to take in order to ensure the Republic of Bulgaria complies with Community law and the acquis communautaire ?
Mitä korvauksia yritykset, joiden saavutettuja etuja Bulgarian patenttilain toimeenpano on rajoittanut, voivat saada Bulgarian tasavallalta tai rinnakkaistuotteita markkinoille tuoneilta yhtiöiltä?
What redress, if any, is available to those companies whose acquired rights have been curtailed as a result of the operation of the Bulgarian patent law from (i) the Republic of Bulgaria; (ii) companies that have introduced generic products?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4173/08
WRITTEN QUESTION P-4173/08
Aihe: Laiton lapsityövoiman käyttö
Subject: Illegal employment of young people
Unkarin työvoimaviranomaiset ovat viime aikoina paljastaneet useaan otteeseen yhtiöitä, jotka ovat käyttäneet laitonta lapsityövoimaa.
In the course of recent labour inspections in Hungary, a number of instances of companies illegally employing young people were uncovered.
Paljastuneissa tapauksissa on käynyt ilmi, että vain 13–14-vuotiaat lapset ovat tehneet tietöitä tai työskennelleet maataloudessa.
These included several cases of children no older than 13 or 14 being employed in motorway construction and agriculture.
Valitettavasti Unkarissa on viime aikoina ilmennyt näitä kaikkea muuta kuin esikuvallisia tapauksia, vaikka ne on ankarasti kielletty työoikeuksissa.
This is not, unfortunately, the first time such things have occurred in Hungary recently, even though the practice is strictly prohibited by labour regulations.
Yksittäiset yritykset eivät säädetystä ankarasta rangaistuksesta eli useamman miljoonan forintin sakosta huolimatta kavahda alle 16-vuotiaiden käyttämistä töissä, koska maksettava palkka on pieni ja yritykset katsovat saavansa suurta aineellista hyötyä.
In spite of being fined substantial sums (in some cases totalling millions of forints), some companies do not baulk at the idea of illegally employing young people under 16, since the low wages paid to the latter constitute a considerable saving for their employers.
Nykyinen korkea verorasitus johtaa siihen, että monet yhtiöt palkkaavat laittomasti nuoria paljastumisriskistä piittaamatta.
The current high tax burden means that many companies are illegally employing young people, even if they risk being found out.
Paljastuneiden tapausten lukumäärä on luonnollisesti paljon vähäisempi kuin kaikkien tapausten.
The number of cases uncovered is, of course, well below the true figure.
Ongelma ei koske pelkästään Unkaria vaan useita unionin jäsenvaltioita ja ehdokasmaita.
This problem affects not just Hungary ­­­­but also numerous Member States and candidate countries.
Edellä mainitun johdosta kysyn komissiolta seuraavaa:
In the light of the above, my question to the Commission is this:
Millaisin konkreettisin toimin se aikoo torjua laitonta lapsityövoiman käyttöä?
What specific steps is it taking to prevent the illegal employment of young people?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4174/08
WRITTEN QUESTION P-4174/08
Aihe: Euroopan oikeusasiamiehen esittämä arvostelu yhteisön asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen tarkistamisesta
Subject: European Ombudsman's criticism of the revision of the regulation on public access to European documents
Pitääkö paikkansa, että komissio aikoo toteuttaa kyseisen tarkistamisen yksin menettelyllisistä syistä?
Is it true that the Commission is carrying out this revision for procedural reasons only?
Onko komissio yhtä mieltä kanssani siitä, että avoimuus on EU:n uskottavuuden kannalta niin tärkeä periaate, että avoimuutta on jatkuvasti pyrittävä lisäämään?
Does the Commission agree that transparency is so important a principle for the EU's credibility that constant efforts must be made to achieve greater transparency?
Miksi Euroopan komissio ei tartu tämän tarkistamisen yhteydessä tarjoutuvaan tilaisuuteen muuttaa julkistamista koskevia sääntöjä niin, että saavutetaan mahdollisimman suuri avoimuuden taso?
Why is the Commission failing to seize the opportunity offered by this revision to amend the rules on openness so as to maximise transparency?
Luettuani uuden asetuksen sekä oikeusasiamiehen lausunnon olen tämän kanssa yhtä mieltä siitä, että uuden asetuksen voimaantulon myötä tilanne jopa heikkenee avoimuuden osalta.
After reading the new regulation, as well as the report by the Ombudsman, I share his view that the new regulation will make matters worse as regards openness and transparency.
Onko totta, että juuri salaiseksi julistamisen laajentaminen on komission tavoitteena tässä tarkistamisessa?
Is it true that greater confidentiality is precisely what the Commission is seeking with the revision?
Jos komissio vastaa kieltävästi, onko se siinä tapauksessa valmis muuttamaan ehdotusta oikeusasiamiehen esittämän kritiikin pohjalta?
If not, is the Commission prepared to modify the proposal on the basis of the Ombudsman's criticism?
Onko totta, että asetusta laadittaessa käytettiin kaikupohjana ainoastaan 13:a kansalaista yhteisön toimielinten ulkopuolelta?
Is it true that, when the regulation was being drawn up, only 13 citizens from outside the European institutions were involved as a focus group?
Mikäli tämä tieto ei pidä paikkaansa, mihin muihin toimiin komissio ryhtyi saadakseen Euroopan kansalaiset osallistumaan yhteiskunnallisen keskustelun muodossa tämän heidän kannalta olennaisen lainsäädännön antamiseen?
If not, what other steps has the Commission taken to involve European citizens in a public debate on legislation which is of such significance to them?
Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että uudessa avoimuusasetuksessa on lähtökohtana oltava ensisijaisesti kansalaisten edut, eikä yhteisön toimielinten tarpeet?
Does the Commission agree that a new regulation on openness ought to be geared primarily to the citizen rather than to the European institutions' interests?
Eikö tämä sopisi myös erinomaisesti komission jäsen Margot Wallströmin Paul Henri Spaak ‑luennossaan esittelemään strategiaan, joka koski kansalaisten kuulemista paikallistasolla?
Does this not fit in extremely well with the strategy, set out by Commissioner Wallström in her Paul Henri Spaak Lecture, of listening to citizens at local level?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4175/08
WRITTEN QUESTION P-4175/08
Aihe: Vammaisia henkilöitä työllistäville työnantajille myönnettävien tukien tilanne 1. tammikuuta 2009 alkaen
Subject: Aid for employers employing disabled persons after 1 January 2009
Jos kyseisiä tukia vähennetään, lähes neljä miljoonaa suojatyökeskusta, jotka luotiin mahdollistamaan vammaisten henkilöiden työelämään pääsy, joutuvat lopettamaan toimintansa.
If this aid is cut back, up to 4 000 establishments which were set up especially to provide sheltered employment for disabled workers will be forced to close in Poland.
Tämä vaarantaisi kyseisissä keskuksissa työskentelevien lähes 140 miljoonan vammaisen työntekijän työpaikan.
As many as 140 000 disabled workers currently employed in these establishments could lose their jobs as a result of these closures.
Kysymys sellaisen valtion tuen jatkamisesta, joka mahdollistaa vammaisten henkilöiden työssäkäynnin jatkossakin, vaatii tarkennuksia ja selvennyksiä.
In addition, clarifications and explanations are needed with regard to the continuation of state aid to help keep disabled workers who are already employed in jobs.
Voiko komissio antaa selvennyksiä tästä hälyttävästä tilanteesta ja ottaa vastauksessaan huomioon vammaisten henkilöiden nykyisen tilanteen Euroopan työmarkkinoilla, perusoikeuskirjan artiklassa 26 mainitut velvoitteet, neuvoston ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden edustajien 17. maaliskuuta 2008 annetun yhteisen päätöslauselman säädökset vammaisten henkilöiden tilanteesta Euroopan unionissa sekä eurooppalaisessa toimintasuunnitelmassa mainitut vammaisia henkilöitä koskevat periaatteet?
Bearing in mind the current situation of disabled persons on the European labour market, the obligations deriving from the Charter of Fundamental Rights (Article 26), the provisions adopted in the joint Council resolution of 17 March 2008 on the situation of persons with disabilities in the European Union, and the principles set forth in the European action plan for the disabled, will the Commission clarify this disturbing situation?
Kysymyksen esittäjä haluaa myös kiinnittää huomiota siihen, että Puolassa vain 20 prosenttia vammaisista henkilöistä on työllistettyjä, kun taas Länsi-Euroopassa, esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, vastaava luku on lähes 50 prosenttia.
It should also be noted that only 20 % of disabled people in Poland are employed, whereas in western European countries such as the United Kingdom, the figure is almost 50 %.
Vammaisten henkilöiden tilanne, jossa nykyiselläänkin olisi parantamisen varaa, ei missään tapauksessa saa enää huonontua.
In any event, the already highly unsatisfactory situation of the disabled must not be allowed to deteriorate further.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4176/08
WRITTEN QUESTION P-4176/08
esittäjä(t): Carlo Casini (PPE-DE)
by Carlo Casini (PPE‑DE)
Aihe: EU:n rahoitus Kansainvälisen perhesuunnittelujärjestöjen liitolle IPPF:lle
Subject: EU funding for the IPPF
Voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja Kansainväliselle perhesuunnittelujärjestöjen liitolle (International Planned Parenthood Federation, IPPF) viiden viime vuoden aikana myöntämänsä rahoituksen määrästä?
Can the Commission specify in detail how much EU funding it has granted in the last five years to the IPPF (International Planned Parenthood Federation)?
Voiko se esimerkiksi ilmoittaa, mille IPPF:n viidestä ensisijaisesta toimialasta (Abortion, Access, Adolescents, Advocacy, AIDS/HIV) edellä mainittua rahoitusta on suunnattu?
In addition, could it indicate the IPPF priority areas to which that funding has been allocated (i.e. the ‘five A’s: Abortion, Access, Adolescents, Advocacy, and AIDS/HIV)’?
Voiko komissio eritellä, mitä IPPF:n ohjelmia, hankkeita ja toimia on rahoitettu viiden viime vuoden aikana ja kuinka suurilla summilla ja antaa myös tiedot kyseisen rahoituksen jakautumisesta?
Can the Commission say which IPPF-sponsored programmes, projects, and activities have been financed, and to what extent, over the past five years, stating also how the funding breaks down among them?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4218/08
WRITTEN QUESTION P-4218/08
Aihe: Erasmus-ohjelman tehokkuus ja tulevaisuus
Subject: Effectiveness of the Erasmus programme and its future prospects
Vaikka Erasmus-ohjelma on yksi tunnetuimmista yhteisön ohjelmista, vuosittain vain 2,3 prosenttia Ks. EP:n jäsenen Alain Lamassouren Ranskan tasavallan presidentille laatima raportti, s. 22. eurooppalaisista opiskelijoista osallistuu siihen.
However, although Erasmus is one of the most firmly established Community schemes, only 2.3 % See report by Mr Alain Lamassoure, MEP, to the French President, p.22. of European students take part in it each year.
Komissio on myöntänyt, että monet opiskelijat eivät kykene osallistumaan ohjelmaan sosiaalis-taloudellisista syistä Ks. komission jäsenen Figel'in vastaus kirjalliseen kysymykseen E-1886/08 : http://www.europarl.europa.eu/sides/getAllAnswers.do?reference=E-2008-1886&language=EN .
The Commission itself has acknowledged that a considerable number of students are deterred from participating in Erasmus for social or financial reasons See answer by Commissioner Figel to Written Question E‑1886/08:http://www.europarl.europa.eu/sides/getAllAnswers.do?reference=E‑2008-1886&language=EN .
Näiden seikkojen pohjalta kysyn komissiolta seuraavaa: 1.
In view of this, can the Commission provide the following information: 1.
Mistä eurooppalaisten opiskelijoiden rajallinen liikkuvuus komission arvion mukaan johtuu, ja mitä konkreettisia toimia se ehdottaa, jotta Erasmus-ohjelmaa hyödyntävien opiskelijoiden määrää voitaisiin lisätä?
To what does it ascribe the limited mobility of European students and what specific measures does it recommend to increase the number of students benefiting from the Erasmus scheme?
Kun otetaan huomioon asiaa koskeva kertomus, jonka komissio aikoo julkaista ensi syksynä, onko komissio kirjannut järjestelmällisesti ja jäsenvaltioittain opiskelijoiden kohtaamia käytännön byrokraattisia ongelmia sekä heidän siirtyessään vastaanottavaan yliopistoon että heidän palattuaan lähtöyliopistoonsa, erityisesti kun on kyse tutkintojen ja opinto-ohjelmien vastavuoroisesta tunnustamisesta? 3.
For the purposes of its report to be published next autumn, has the Commission made a systematic study of the bureaucratic problems encountered by students in each Member State regarding their transfer to host universities and following their return to their universities of origin, regarding the mutual recognition of qualifications and curricula? 3.
Koska Erasmus-ohjelman tähänastinen rahoitus ei ole ollut riittävää eikä se ole vastannut sen kunnianhimoisia tavoitteita, etenkään kolmen miljoonan Erasmus-opiskelijan saavuttamiseksi vuoteen 2012 mennessä, onko komissio tutkinut tapoja, joilla yksityiset tahot voisivat osallistua ohjelman rahoittamiseen, esimerkiksi lahjoitusten avulla?
Given the unsatisfactory level of funding for the Erasmus scheme to date, falling short of its ambitious objectives, particularly the target level of three million Erasmus students by 2012, has consideration been given to the possibilities of obtaining programme funding from the private sector for example through sponsorship?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4219/08
WRITTEN QUESTION P-4219/08
Aihe: Direktiivin 2004/18/EY täytäntöönpano Kreikassa ja Siemensin ”musta kassa”
Subject: Implementation in Greece of Directive 2004/18/EC and secret accounts at Siemens
Vastauksessaan aiempaan kysymykseeni ( E-5822/06 ) Siemens-yrityksen ”mustan kassan” olemassaolosta komissio toteaa seuraavaa: ”Komissio huomauttaa, että julkisiin hankintoihin sovelletaan direktiivin 2004/18/EY EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114.
In reply to my previous Question (E‑5822/06) concerning secret accounts at Siemens, the Commission indicated that ‘in relation to public procurement, there is provision, by virtue of Article 45 of Directive 2004/18/EC OJ L 134, 30.4.2004, p.
45 artiklaan perustuvaa säännöstä, jonka mukaan julkisia hankintoja koskevista menettelyistä on suljettava pois kaikki ehdokkaat tai tarjoajat, joiden osalta on lainvoimaisella päätöksellä annettu hankintaviranomaisen tiedossa oleva tuomio yhdestä tai useammasta syystä, mukaan luettuna korruptio.”
114. , to exclude a candidate or tenderer who has been the subject of a conviction by final judgment of which the contracting authority is aware for one or more reasons, including corruption’.
Huomattakoon, että 45 artiklan 1 kohdassa edellytetyn mahdollisuuden ohella saman artiklan 2 kohdan d alakohdassa todetaan, että ”hankintamenettelystä voidaan sulkea pois taloudellinen toimija, joka ... d) on ammattitoiminnassaan syyllistynyt vakavaan virheeseen, jonka hankintaviranomaiset voivat näyttää toteen.”
In addition to the provision of the first paragraph of Article 45, paragraph 2 (d) thereof states that ‘any economic operator may be excluded from participation in a contract where that economic operator: … (d) has been guilty of grave professional misconduct proven by any means which the contracting authorities can demonstrate’.
Jos vastaus on myönteinen, millaisin edellytyksin tämä voi tapahtua?
If so, subject to what conditions?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4237/08
WRITTEN QUESTION P-4237/08
esittäjä(t): Poul Nyrup Rasmussen (PSE)
by Poul Nyrup Rasmussen (PSE)
Aihe: Toisessa EU:n jäsenvaltiossa asuvien unionin kansalaisten äänioikeus
Subject: Voting rights for EU citizens living in EU Member States other than the one of their nationality
Äänioikeus on miljoonien unionin kansalaisten tärkeä oikeus ja velvollisuus.
This gives millions of EU citizens an important right and duty.
Kaikesta huolimatta useat vapaata liikkumisoikeutta EU:n alueella hyödyntäneet unionin kansalaiset eivät ole tietoisia äänestysoikeudestaan eivätkä tiedä, kuinka he voivat asuinvaltiossaan rekisteröityä äänestäjiksi.
Yet many citizens who have exercised freedom of movement within the EU are not aware of this right and do not know how to register to vote in their country of residence.
Voiko komissio neuvoa kutakin jäsenvaltiota siinä, kuinka toisessa EU:n jäsenvaltiossa asuvat unionin kansalaiset voivat rekisteröityä äänestäjiksi parlamentin vaaleissa ja milloin heidän tulee rekisteröityä voidakseen äänestää vuoden 2009 vaaleissa?
Can the European Commission provide information, for each Member State, on how EU citizens resident in a Member State of which they are not nationals can register to vote in the European elections (in their country of residence), and when they need to do so in order to have the right to vote in the 2009 European elections?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4238/08
WRITTEN QUESTION P-4238/08
Aihe: Herkät tuotteet
Subject: Sensitive products
On selkeitä merkkejä siitä, että WTO:n jäsenvaltiot, esimerkiksi Australia ja Uusi-Seelanti, käyttävät kyseistä menetelmää, jolla maitotuotteiden pääsy EU-alueen markkinoille on huomattavasti parantunut herkkien tuotteiden määrityksen luomien tariffikiintiöiden ansiosta, vaikka EU ei katso tarpeelliseksi määrittää yllämainittua tuoteryhmää ”herkäksi”.
There are clear signs that WTO members such as Australia and New Zealand are using this measure in order to get substantial increases in market access for dairy products into the EU by the tariff quotas created by the sensitive product status, even when the EU does not see the need for calling in sensitivity for these products.
Tässä suhteessa herkän tuotteen käsite ei ole enää maahantuojan puolustautumiskeino, vaan maastaviejä voi hyödyntää sitä aggressiivisena markkinastrategianaan.
The concept of sensitivity in this view is no longer a defensive instrument for the importer but would become an offensive instrument for the exporter.
Lupaako komissio neuvotteluiden tämänhetkisessä vaiheessa Uudelle-Seelannille, Australialle tai mahdollisesti muulle WTO:n jäsenvaltiolle avaavansa juuston tai voin tariffikiintiöitä herkkien tuotteiden määrityksen avulla? —
Is the Commission making any commitments to New Zealand, Australia or any other WTO member to open tariff rate quotas for cheese or butter under the pretext of sensitivity at this stage of the negotiations? —
Voiko komissio neuvotella tärkeimpien sidosryhmien kanssa ennen kuin se päättää, mitkä tuotteet tulisi määrittää ”herkiksi”?
Would the Commission consult the main stakeholders before deciding which products should be nominated for sensitivity?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4247/08
WRITTEN QUESTION P-4247/08
Aihe: Euroopan puolustuspolitiikka uudistussopimusta koskevan Irlannin kansanäänestyksen jälkeen
Subject: European defence policy following the Irish referendum on the reform Treaty
Yksi Euroopan puolustuspolitiikan vahvistamisen päälinjoista on ehdotus rationalisoida Euroopan asejärjestelmäteollisuutta luomalla yhtenäinen teollinen ja teknologinen perusta sekä yleiseurooppalaiset puolustusmateriaalimarkkinat Euroopan puolustusviraston (EOA, European Defence Agency) alaisuudessa.
One of the cornerstones of European defence policy is the recommended rationalisation of the European arms industry through the creation of a single industrial and technological base and a Europe-wide market for defence equipment, under the responsibility of the European Defence Agency (EDA).
Kykeneekö EOA suunnittelemaan tehokkaasti toimintaansa ja koordinoimaan eurooppalaista teollisuutta ilman monivuotista talousarviota?
Is the EDA capable of effectively planning and coordinating the sector at European level in the absence of a multiannual budget?
Mihin ponnisteluihin ryhdytään, jotta varmistetaan tätä varten tarvittava yksimielisyys neuvostossa?
What action will be taken with a view to securing the necessary agreement within the Council?
Mihin toimiin neuvosto ryhtyy edistääkseen ensisijaista toimintalinjaansa eli erillisen talousarvion luomista EU:n ulkoisen toiminnan rahoittamiseksi?
Finally, how does the Council intend to promote one of its priority objectives in this respect, the provision of an independent budget to fund the EU's external actions?
Miten varmistetaan kaikkien jäsenvaltioiden hyväksyntä suunniteltaessa pysyviä ja erillisiä sotilaallisia toimintavalmiuksia sekä operaatioiden johtamista?
What measures will be taken to secure the agreement of all Member States for the creation of a permanent autonomous strategic and operational planning and implementation capacity?
Neuvoston tervetulleeksi toivottamat operatiiviset hankkeet on aina käynnistetty jäsenvaltioiden kansallisina tai monikansallisina aloitteina, ja näin tehdään myös vastaisuudessa.
As has always been the case in the past, the operational projects which the Council calls for will continue to be launched in the form of national or multinational initiatives by the Member States.
Aloitteita voidaan käynnistää muun muassa Euroopan puolustusviraston sekä voimavarojen kehittämistä ja nopeaa toimintaa käsittelevän sotilaskomitean puitteissa.
This may occur in particular in connection with the work of the European Defence Agency and the Military Committee in terms of development of capabilities and rapid response.
Neuvosto kannustaa ryhtymään mainittuihin operatiivisiin hankkeisiin ja kehottaa jäsenvaltioita niiden laatiessa puolustussuunnitelmia kansallisella tasolla vetämään omat johtopäätöksensä yhteisistä analyyseista ja suuntaamaan investointinsa niiden mukaisesti.
The Council encourages these projects and invites Member States, in their national defence planning procedures, to draw their own conclusions from the analyses carried out together and to channel their investments accordingly.
Puheenjohtajavaltio Ranska ilmoittaa puolivuotisohjelmassaan 2008 aikovansa käynnistää uuden toimintaedellytyksiä kehittävän operatiivisen hankekokonaisuuden, johon kaikki jäsenvaltiot voivat yhtyä.
In its programme for the second half of 2008 the French Presidency mentions the launching of a package of new capacity-building operational projects which serves to unite all the Member States.
Muutamat maat ovat panneet alulle nämä hankkeet, jotka ovat avoinna kaikille jäsenvaltioille, ja niillä pyritään vastaamaan operatiivisiin tarpeisiin, joita ovat muun muassa strateginen ilmakuljetus, taktinen kuljetus, ilmakuljetuskyky, ilmatankkaus ja maanhavainnointi.
These projects, initiated by a few countries and open to all Member States, are intended to meet operational needs such as strategic air transport, tactical transport, air mobility, in-flight refuelling and space observation.
Nämä toiminnat on jo käynnistetty.
These activities have already been launched.
Kysymyksessä mainitun Euroopan asejärjestelmäteollisuuden rationalisoinnin osalta on syytä palauttaa mieleen, että jäsenvaltiot huolehtivat puolustustarvikkeiden hankinnasta.
As for the rationalisation of the European arms industry mentioned in the question, it should be pointed out that defence equipment procurement is still the Member States' responsibility.