natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lisäksi sen sijaan, että toiseen jäsenvaltioon suuntautuvien koulukuljetusten kustannuksia ei korvattaisi lainkaan, voimassa olevassa lainsäädännössä voitaisiin soveltaa tiettyjä matkan pituutta tai kustannuksia koskevia enimmäismääriä.
Moreover, instead of not paying any travel costs to schools in other Member States, the regulation could also use ceilings in terms of a maximum number of kilometres or a fixed amount.
Lisäksi voitaisiin ajatella, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdan ja siihen liittyvän lainsäädännön (nimittäin tuomio asiassa C-260/89, ERT) nojalla on otettava huomioon perusoikeuskirjan 26 artikla (Vammaisten sopeutuminen yhteiskuntaan), kun arvioidaan kyseisen lainsäädännön perusteltavuutta.
Furthermore, I believe that under Article 51(1) of the Charter of Fundamental Rights of the European Union and the accompanying clarifications (especially with reference to the ERT judgment in Case C‑260/89), when assessing whether the regulation can be justified, Article 26 of the Charter (‘integration of persons with disabilities’) should be taken into account.
Onko komissio edellä mainittujen seikkojen perusteella edelleen sitä mieltä, että kyseisten korvausten maksaminen vain Alankomaissa koulua käyville lapsille ei riko SEUT-sopimuksen 21 artiklaa?
In light of the above, is the Commission still of the opinion that the limitation of such payments to children attending school in the Netherlands is not contrary to Article 21 TFEU?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010351/2011
Question for written answer E-010351/2011
Aihe: Arvio palveluiden sisämarkkinoiden toiminnan edistymisestä
Subject: Assessment of progress in the operation of the single market in services
Yksi komission huhtikuussa 2011 julkaisemista sisämarkkinoiden 12 painopistealueesta on Euroopan-laajuisten standardien luominen palvelualalle http://ec.europa.eu/news/economy/110413_fi.htm .
One of the 12 priorities of the single market, as announced by the Commission in April 2011, is the establishment of pan-European standards in the services sector http://ec.europa.eu/news/economy/110413_en.htm .
Komission mukaan palveluiden sisämarkkinoiden luominen edellyttää palveludirektiivin täysimääräistä ja kokonaisvaltaista täytäntöönpanoa kaikissa maissa, mukaan lukien keskitettyjen asiointipisteiden luomista.
According to the Commission, the creation of a single market in services will require the full and complete implementation of the Services Directive in all Member States, including the creation of points of single contact.
Lisäksi neuvoston 23. lokakuuta 2011 annettujen päätelmien mukaan jäsenvaltioiden on saatettava päätökseen palveludirektiivin täytäntöönpano vuoden loppuun mennessä ja varmistettava, että keskitetyt asiointipisteet ovat täysin toimintavalmiita ja että uusista mahdollisuuksista tiedotetaan kattavasti talouden toimijoille http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/fi/ec/125502.pdf .
Moreover, according to the Council conclusions of 23 October 2011, Member States must complete implementation of the Services Directive by the end of the year and ensure that the points of single contact are fully functional and that economic actors are fully informed about new opportunities http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/125496.pdf .
Komissio on kertonut, että se suorittaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa suorituskykytestejä, joiden tarkoituksena on tarkastella perusteellisemmin tiettyihin kehittyviin aloihin, kuten liike-elämän palveluihin sekä rakennus- ja matkailualaan, sovellettavan sääntelykehyksen käytännön toimivuutta http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0206:FIN:FI:PDF .
The Commission has announced that, in conjunction with Member States, it would carry out ‘performance checks’ with a view to increased scrutiny of the practical functioning of the EU regulatory framework applicable to certain development areas such as business services, construction and tourism http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf .
Edellä esitetyn perusteella pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
In view of the above, will the Commission say: 1.
Mikä on sen näkemys palveludirektiivin täytäntöönpanosta tähän mennessä?
How does it view implementation so far of the Services Directive?
Mitkä jäsenvaltiot ovat edistyneet direktiivin täytäntöönpanossa?
Which Member States have made progress in implementing the directive?
Missä maissa on ollut viivästyksiä ja millä aloilla erityisesti? 2.
In which countries have there been delays, and in which areas in particular? 2.
Miten jäsenvaltiot saavuttavat asetettuja tavoitteita keskitettyjen asiointipisteiden luonnin ja toiminnan osalta? 3.
How are Member States meeting the targets set for the establishment and operation of points of single contact? 3.
Missä vaiheessa ovat valmistelut suorituskykytestien valmistelemiseksi, ja mille muuttujille testaukset perustuvat?
What stage have preparations for the ‘performance checks’ reached and on what parameters will these checks be based?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010352/2011
Question for written answer E-010352/2011
Giancarlo Scottà (EFD) ja Esther Herranz García (PPE)
Giancarlo Scottà (EFD) and Esther Herranz García
Kuluttajien luottamuksen väheneminen on vaikuttanut erityisesti espanjalaiseen tuotantoon, mutta kriisin seuraukset ovat levinneet koko Euroopan hedelmä- ja vihannesalalle.
Spanish production has been particularly affected by the loss of consumer confidence, but the consequences of the crisis have spread across the whole European fruits and vegetable sector.
Parlamentti hyväksyi 26. lokakuuta 2011 250 miljoonan euron myöntämisen hedelmä- ja vihannestuottajien järjestöille ja etenkin järjestöille, jotka ilmoittivat E. coli -bakteerin leviämisestä aiheutuneista tappiosta.
On 26 October 2011 Parliament approved an allocation of EUR 250 million in favour of fruit and vegetables producers’ organisations, and in particular for those reporting losses caused by the E. coli outbreak.
Onko komissio saanut valmiiksi tutkimuksensa, jonka tarkoituksena oli määrittää epidemian puhkeamisen tarkka alkuperä?
Has the Commission completed its investigations with a view to determining the exact origin of this outbreak?
Aikooko komissio uudistaa nopeaa hälytysjärjestelmää, jotta järjestelmän tehokkuutta voidaan parantaa ja pelkän epäilyn perusteella esitettävät syytökset voidaan välttää?
Does the Commission intend to reform the rapid alert system in order to improve its efficiency and avoid accusations based merely on suspicion?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010355/2011
Question for written answer E-010355/2011
(17. marraskuuta 2011)
(17 November 2011)
EU:ssa kiinnitetään yhä enemmän huomiota energian mikrotuotantoon.
Microgeneration has been receiving increasing attention in the EU.
Micropower Europe -ryhmittymän käynnistämisen yhteydessä vuonna 2009 energia-asioista vastaava EU:n komission jäsen Günther Oettinger nosti esille mikrotuotannon ja korosti rakennusten merkitystä ”voimaloina”.
In 2009, at the launch of Micropower Europe, EU Commissioner for Energy Günther Oettinger highlighted the topic of microgeneration by underlining the importance of ‘buildings as power plants’.
Vuonna 2010 Euroopan parlamentti pyysi komissiota esittämään energian mikrotuotantoa koskevia kannustimia ja ohjelmia.
In 2010, the European Parliament called on the Commission to propose incentives and programmes for microgeneration.
Vaikka tutkimukset ovat osoittaneet energian mikrotuotannon kapasiteetin ja tehokkuuden, pienimuotoista kotitalouksien tasolla tapahtuvaa energiantuotantoa ei ole sisällytetty energiatehokkuutta koskevaan direktiiviehdotukseen eikä myöskään minkäänlaista mikrotuotantoa koskevaa eurooppalaista strategiaa ole suunniteltu.
Nevertheless, although studies have shown the capacity as well the efficiency of microgeneration, household-scale energy generation has not been taken up in the proposal for the directive on energy efficiency, and no European strategy for microgeneration has been foreseen.
Alankomaissa merkittävän esteen mikrotuotannon yleiselle käytölle muodostaa niin sanottu hyvityksiin liittyvä ongelma salderingsproblematiek).
In the Netherlands an important fiscal barrier preventing the widespread use of microgeneration is the ‘offsetting problem’ (salderingsproblematiek ).
Yleensä kotitaloudet voivat käyttää vapaasti niiden omalle alueelle asennettujen yksityisten mikrogeneraattoreiden, esimerkiksi talon katolla olevan aurinkopaneelin tai puutarhassa olevan tuuligeneraattorin, tuottamaa energiaa tarvitsematta maksaa siitä energiahuoltoveroa.
In general, households can freely use the energy generated by private microgenerators installed on their own premises, e.g. a solar panel on the roof of the house or a windmill in the garden, without having to pay any tax on the supply of energy.
Jos kuitenkin yhteisö tai kotitalouksien ryhmä käyttää mikrogeneraattoria, esimerkiksi huoneistokompleksin katolle asennettua aurinkopaneelia tai aivan huoneistojen ulkopuolella sijaitsevaa tuuligeneraattoria, yksittäisten kotitalouksien ei enää katsota tuottavan energiaa itse, ja jokainen niistä joutuu maksamaan veroa tuotettavasta energiasta.
However, if a community or a group of households uses a small-scale energy generator together, e.g. a solar panel on the roof of an apartment building or a windmill just outside the premises, the individual households are not seen as self-supplying and each of them is taxed on the energy supplied.
Ajoittaista ylituotantoa (esimerkiksi kesällä) ei hyvitetä ”verotuksellisesti neutraalilla” tavalla verrattuna muina aikoina esiintyvään alituotantoon (esimerkiksi talvella).
Overcapacity at one time (e.g. summer) may not be offset in an ‘energy tax neutral’ way against undercapacity at another time (e.g. winter).
Tällainen verotus estää mikrotuotannon laajempaa käyttöönottoa ja saa monet kotitaloudet tai yhteisöt epäröimään investoimista pienimuotoisiin energiantuotantolaitteisiin.
This taxation is an impediment to the widespread uptake of microgeneration and deters many households or communities from investing in small-scale energy generators.
Onko tämänhetkinen kotitalouksien yhdessä käyttämien pienimuotoisten energiantuotantolaitteiden tuottaman energian verottaminen Alankomaissa ja se, ettei alituotannon ja ylituotannon vaihtelua voida hyvittää verotuksellisesti neutraalilla tavalla, Euroopan unionin lainsäädännön mukaista?
Are the current Dutch taxation on the energy supply from a small-scale energy generator shared between households, and the impossibility of offsetting undercapacity against overcapacity in a tax neutral way, in conformity with European legislation?
Aikooko komissio estää tällaiset verojärjestelmät tulevassa lainsäädännössä ja onko komissio samaa mieltä siitä, että tällainen verotus haittaa mikrotuotannon yleistä käyttöönottoa?
Will the Commission prevent such taxation schemes in future legislation and does the Commission agree that this taxation is an impediment to the widespread uptake of microgeneration?
Milloin komissio laatii yhdenmukaisen mikrotuotantoa koskevan strategian parantaakseen energiatehokkuutta ja edistääkseen uusiutuvia energiamuotoja koskevan tavoitteen saavuttamista EU:ssa?
When will the Commission set up a coherent strategy for microgeneration in order to improve energy efficiency and the target for renewables in the EU?
Onko komissiolla tietoa erilaisista verotuksellisista ja lainsäädännöllisistä esteistä energian mikrotuotannolle jäsenvaltioissa?
Does the Commission have information on the different types of fiscal and legal barriers to microgeneration in the Member States?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010356/2011
Question for written answer E-010356/2011
Voisiko komissio ilmoittaa, onko unionin tuomioistuin antanut joissakin näissä Italiaa vastaan aloitetuissa rikkomusmenettelyissä toisen, lopullisen tuomion?
Can the Commission indicate whether any of the proceedings against Italy have already reached the stage of a second, final judgment handed down by the Court of Justice?
Jos on, kuinka paljon Italia joutuu maksamaan kutakin rikkomusmenettelyä kohti?
If so, how much is Italy paying for each infringement?
Italia ei ole ilmeisesti ainoa jäsenvaltio, jota vastaan on käynnistetty useita rikkomusmenettelyitä.
Italy is not, of course, the only Member State with numerous infringement proceedings open against it.
Voisiko komissio ilmoittaa, mitä jäsenvaltioita vastaan on käynnistetty rikkomusmenettely, jossa on annettu lopullinen tuomio, ja mistä syistä ja kuinka paljon tuomion saaneet jäsenvaltiot ovat joutuneet maksamaan sakkoa?
Can the Commission indicate which Member States subject to infringement proceedings have been handed down a final judgment, on what grounds the judgments were given, and how much the Member States concerned paid in fines?
Komissiota pyydetään ilmoittamaan myös, kuinka paljon Euroopan unionin niin sanottujen omien varojen nimikkeeseen on saatu rahaa yhteensä niistä rikkomusmenettelyistä, joissa on määrätty rahamääräinen seuraamus, siitä lähtien kun kyseinen toimenpide on ollut voimassa?
Can it also indicate the total amount of money collected by the European Union — and entered as ‘own resources’ — from all the infringement proceedings that have culminated in the imposition of fines since the entry into force of this measure?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010357/2011
Question for written answer E-010357/2011
Aihe: Eurostatin ja Kreikan tilastoviranomaisen (ELSTAT) työttömyyslukujen välillä oleva ero
Subject: Discrepancies between Eurostat and Greek Statistical Authority (ELSTAT) unemployment figures
Työttömyys on erityisen ratkaiseva sosiaalinen arvo, koska työttömyysasteen vaihtelut heijastuvat koko yhteiskuntaan ja reaalitalouteen.
Unemployment is a particularly critical social value, with the effects of fluctuations in the unemployment rate affecting the whole of society and the real economy.
Lisäksi työttömyysindeksi on hyvin tärkeä väline kansallisten sosiaalipolitiikkojen ja aktiivisten työllisyyspolitiikkojen suunnittelussa, verotusarvojen kehityksen arvioinnissa ja valtion budjetin laatimisessa, kun arvioidaan esimerkiksi kerättävien suorien ja epäsuorien verojen, maksettavien työttömyysetuuksien ja eläkerahastomaksujen määrää.
Moreover, the unemployment calculation index is a very important tool, both for designing national social policies and active employment policies and in assessing the evolution of fiscal values and drawing up the State budget by forecasting the amount of direct and indirect taxes be collected, of unemployment benefits to be paid, contributions to pension funds, etc.
Edellä esitetyn perusteella pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin:
In view of the above, will the Commission say:
Miten se arvioi kahden eri tilaston tietojen välillä olevaa eroa?
How does it evaluate this discrepancy between the two sets of statistics?
Onko Eurostatin lukujen ja muiden jäsenvaltioiden kansallisten tilastoviranomaisten lukujen välillä vastaavia eroja?
Do any corresponding discrepancies exist between Eurostat figures and those of the national statistical authorities of other Member States?
Kumpi mittaus on luotettavampi ja otetaan huomioon työttömien sosiaaliturvaa koskevien poliitikkojen laatimisen, työttömyysongelman ratkaisemisen ja teoreettisten analyysien yhteydessä?
Which measurement is considered more reliable and is taken into account both in drawing up policies for the social protection of the unemployed and in tackling the problem of unemployment and for theoretical analyses?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010358/2011
Question for written answer E-010358/2011
Aihe: Kehyksen lujittaminen kuluttajien suojelemiseksi laittomasti toimivilta panttilainaamoilta
Subject: Strengthening the framework for protecting consumers from illegally operated pawnshops
Arvometalleja ostavien yritysten ja panttilainaamojen liiketoimien määrä ja vaihtojen arvo on viime aikoina kasvanut Kreikassa hyvin nopeasti.
There has recently been a very rapid increase in the volume and value of transactions by pawnshops and various companies which buy precious metals in Greece.
Talouskriisi ja sen moninaiset vaikutukset kansalaisten käytettävissä olevien varojen määrään, jyrkät palkanalennukset ja maksuvaikeudet, työttömyys ja vaikeus saada pankkilainoja, monet ylivelkaantuneet kotitaloudet ja yritykset sekä jatkuva kullan arvon nousu ovat antaneet suosiolliset olot alan menestykselle.
The economic crisis and its adverse impact on the disposable income of citizens, the drastic wage reductions and citizens' difficulties in meeting their financial obligations, unemployment and the lack of access to bank loans, coupled with the high rate of over-indebted households and businesses and the continuous appreciation of gold have created favourable conditions for this sector to thrive in.
Samalla elää kuitenkin uhka veronkierron kasvusta ja kansalaisten hyväksikäytöstä – joka lähentelee koronkiskontaa – mikäli nämä markkinat saavat toimia ilman pätevää valvontaa.
At the same time, however, there is an increased risk both of a rise in tax evasion and in the exploitation of citizens — which is verging on usury — if this particular market is allowed to operate without adequate controls.
Syynä tähän on, että yhtäältä monissa tapauksissa on mahdotonta todistaa näiden ”toimistojen” vakavaraisuus ja toisaalta esineiden arvioinnin menetelmät eivät ole avoimia asiakkaisiin kohdistuvan paineen ja heidän välittömän rahantarpeensa vuoksi.
This is because, on the one hand, it is impossible in many cases to certify the solvency of these ‘offices’ while, on the other, the procedures for evaluating objects lack transparency, given the pressure facing customers and their immediate need for cash.
On syytä mainita, että vähintään kolmannes pantatuista esineistä päätyy panttilainaamojen omistukseen.
It is worth noting that at least one-third of pawned objects ends up belonging to the pawnbrokers.
Mitä mieltä se on siitä, että luvattomien panttilainaamojen saamat rangaistukset ovat vähäisiä ja syyllisille langetetut sakot pieniä, vaikka koronkiskurina on mahdollista ansaita pantattujen esineiden rahallinen arvo moninkertaisena?
How does it view the fact that the penalties provided for unlicensed pawnbrokers are nugatory and offenders are given small fines, while profiteering can earn many times the monetary value of the pawned objects?
Aikooko se lujittaa kehystä, jotta Euroopan unionin kuluttajia voidaan suojella jatkuvasti jalansijaansa vahvistavilta toimijoilta, jotka tarjoavat tällaisia palveluja internetissä?
Does it intend to strengthen the framework for protecting European consumers from the online provision of such services, which is steadily gaining ground?
Onko sen mielestä tarpeellista ryhtyä toimenpiteisiin, jotta kansalaisten tietoisuutta panttilainauksesta voidaan parantaa hyväksikäytön ehkäisemiseksi?
Does it consider it appropriate to take action to ensure that citizens are better informed about pawnbroking so as to prevent exploitation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010359/2011
Question for written answer E-010359/2011
Aihe: Hotellipalvelujen arvonlisäveron korottamista Kreikassa ja vaikutuksia talouskehitykseen koskeva komission vastaus
Subject: Commission answer about the increase in VAT on catering services in Greece and the repercussions for economic growth
Vastauksessaan edelliseen kysymykseeni ( E-008015/2011 ) hotellipalvelujen arvonlisäveron korottamista Kreikassa ja vaikutuksista talouskehitykseen komissio ei vastannut esitettyihin kysymyksiin, vaan vain pani merkille ja toisti eritysverojen muuttamista koskevia lausuntoja.
In its answer to my previous question (E‑008015/2011) on the repercussions of the VAT increase for catering services and economic growth in Greece, the Commission failed to answer the questions raised, simply noting and repeating statements about the adjustment of the specific taxes.
Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin, koska tällä muutoksella on huomattavia taloudellisia vaikutuksia ja koska päätös ei ole linjassa niiden vastaavien päätösten kanssa, jotka yhteisymmärryspöytäkirjan troikan kanssa allekirjoittaneet muut jäsenvaltiot ovat tehneet:
As this particular development has significant financial consequences and given that this decision is not in line with similar decisions taken by other Member States which also signed a memorandum of understanding with the Troika, will the Commission answer the following questions:
Mistä syystä se katsoo, että toisin kuin Irlannissa, hotellialan arvonlisäveron korotus Kreikassa johtaisi julkisten tulojen lisääntymiseen eikä niiden vähenemiseen kulutuksen vähentyessä?
Why, unlike in the case of Ireland, did it judge that an increase in VAT on catering services in Greece would lead to an increase in government revenue, rather than a decrease due to a contraction of consumption?
Kun otetaan huomioon tähänastiset tulokset arvonlisäveron korotuksista, jotka eivät ole johtaneet ennakoituihin tuloihin, voiko komissio tarkastella uudelleen voimassaolevan veropolitiikan tehokkuutta ja ehdottaa, että Kreikassa laskettaisiin arvonlisäveroa, ainakin Kreikan talouden kannalta keskeisimmillä aloilla?
Given the results to date of the increase in VAT, which has not generated the expected revenue, can the Commission review the effectiveness of the fiscal policy being pursued and propose a reduction of VAT rates in Greece, at least in key sectors of the economy?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010361/2011
Question for written answer E-010361/2011
Aihe: Kreikan edistyminen maahanmuuttopolitiikkaan tarkoitettujen varojen hyödyntämisessä
Subject: Progress in the take-up of resources by Greece for immigration policy
Komission toimittamien lukujen mukaan Kreikan odotetaan saavan vuoteen 2013 mennessä yli 180 miljoonaa euroa ulkorajarahastosta, 86 miljoonaa euroa Euroopan paluurahastosta, 35 miljoonaa euroa Euroopan pakolaisrahasto III:sta ja 21 miljoonaa euroa eurooppalaisesta rahastosta kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten.
According to figures provided by the Commission, by 2013 Greece is expected to receive over EUR 180 million from the External Borders Fund (EBF), EUR 86 million from the Return Fund, EUR 35 million from the European Fund for Refugees III (EFR) and EUR 21 million from the Fund for the integration of third-country nationals (TI).
Edellä esitetyn perusteella pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: —
In view of the above, will the Commission say: —
Kuinka suuren osan kunkin rahaston varoista Kreikka on hyödyntänyt tähän mennessä? —
What is the take-up rate so far by Greece with regard to each fund separately? —
Voiko komissio kertoa, mihin tiettyihin toimiin Kreikka on ryhtynyt ja kuinka paljon se on saanut varoja jokaista hanketta varten tähän mennessä?
Could it cite the precise actions taken and the amount of funding received by Greece so far for each project separately?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010363/2011
Question for written answer E-010363/2011
Aihe: ALAPIS PHARMA ABEE -ryhmittymän irtisanomiset ja palkkaleikkaukset
Subject: Layoffs and wage cuts by the ALAPIS PHARMA ABEE group
Kreikassa 1 400 ALAPIS PHARMA ABEE -ryhmittymän työntekijää on joutumassa irtisanotuksi tai palkkaleikkauksen kohteeksi.
1 400 employees of the ALAPIS PHARMA ABEE group in Greece are facing the prospect of wage cuts and layoffs.
Kyseinen yritysryhmittymä on osittanut yksittäisiä työsopimuksia vähentämällä palkkoja jopa 30 prosentilla, jolloin palkka on joissakin tapauksissa alittanut alakohtaisessa sopimuksessa määritellyn rajan, ja monta työpaikkaa on vaarassa.
This entrepreneurial group has split individual employment contracts by making wage reductions of up to 30 %, going even below the limit fixed in the sectoral agreement, and many jobs are at risk.
Tämä on tapahtunut vain muutamaa kuukautta sen jälkeen, kun ryhmä sai sijoittajilta satoja miljoonia euroja osakepääomansa vahvistamiseksi.
This has occurred only a few months after the group received hundreds of millions of euros from investors to boost its share capital.