natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Diplomaattisen tason päättäväisiä toimia olisi tuettava asianmukaisilla vastatoimilla, mukaan luettuna Kanadan kansalaisia koskevan viisumipakon käyttöön ottaminen kaikissa EU:n jäsenvaltioissa.
Resolute action at diplomatic level should in such cases be followed by appropriate retaliatory measures, including the introduction of a visa requirement for Canadian citizens in all EU Member States.
Mihin toimenpiteisiin Euroopan komissio ja yhteisön muut toimielimet ovat tähän mennessä ryhtyneet Kanadan rikottua viisumivaatimuksia koskevaa vastavuoroisuuden periaatetta Tšekin tasavallan suhteen?
What steps and measures have the European Commission and the other EU institutions taken so far in connection with the breach of reciprocity by Canada in its visa arrangements with the Czech Republic?
Mitä erityisiä jatko- ja vastatoimia Euroopan komissio ja muut yhteisön toimielimet aikovat toteuttaa tässä asiassa tulevaisuudessa?
What further specific steps and retaliatory measures do the European Commission and other EU institutions plan to take on this matter in future?
Milloin Euroopan komissio aikoo ehdottaa viisumipakkoa – jonka Tšekin hallitus on jo toteuttanut – kanadalaisille diplomaattipassin haltijoille ja liikematkailijoille?
When does the European Commission intend to propose introducing a visa requirement — such as the Czech Government has already imposed — for Canadian diplomatic passport holders and business visitors?
Mikäli vastavuoroisuutta ei palauteta, milloin Euroopan komissio aikoo ehdottaa Kanadan kansalaisia koskevia vastatoimia siten, että kaikissa EU:n jäsenvaltioissa otetaan käyttöön viisumipakko?
If reciprocity is not restored, when does the European Commission intend to propose retaliatory measures vis-à-vis all Canadian citizens in the form of the introduction of a visa requirement in all EU Member States?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4290/09
WRITTEN QUESTION P-4290/09
esittäjä(t): Ismail Ertug (S-D)
by Ismail Ertug (S-D)
Aihe: Laajakaistaverkkoja koskevien tarjousmenettelyjen teknologianeutraalius
Subject: Technology-neutral invitations to tender for broadband networks
Baijerin osavaltion ”laajakaista-asetus” (asetus laajakaistaan liittymisen edistämisestä maaseutualueilla) velvoittaa ns. teknologianeutraaleihin tarjousmenettelyihin.
The directive on promoting broadband development in rural areas (Broadband Directive) in Bavaria makes a ‘technology-neutral’ invitation to tender mandatory.
Tällä riistetään kunnilta mahdollisuus valita paikallisesti sopivin teknologia.
This makes it impossible for local authorities to opt for the technology which is most suitable locally.
Tätä perustellaan EU:n määräyksillä.
The reason given is alleged EU rules.
Siksi kysyn komissiolta: millä perusteella ja minkä yhteisön säännösten pohjalta muodostuu velvollisuus teknologianeutraaleihin tarjousmenettelyihin, kun markkinoilla on useita tarjoajia kutakin mahdollista teknologiaa varten?
What is the justification for a requirement to have a technology-neutral invitation to tender, and on what European legislative provisions is it based, if there are several suppliers on the market for each of the possible technologies?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4291/09
WRITTEN QUESTION P-4291/09
Aihe: Talouskriisin vaikutukset pk-yrityksiin ja kansallisen ja Euroopan tason tukitoimet
Subject: Impact of the economic crisis on SMEs and aid measures at national and European level
Kreikan ammatinharjoittajien, käsityöläisten ja kauppiaiden yleisliiton pk-yrityksistä vastaavan osaston (IME-GSEVEE) talouskriisin vaikutuksia pk-yrityksiin käsittelevän tutkimuksen mukaan pk-yritysten työpaikkojen määrä on vähentynyt dramaattisesti vuoden 2009 alkupuoliskolla.
The first six months of 2009 saw a dramatic fall in employment figures in SMEs, according to research into the impact of the economic crisis on SMEs carried out by the General Confederation of Greek Professionals, Craftsmen and Traders' Small Enterprise Institute (GCGPCT-SEI) .
Tutkimuksessa päädytään erityisesti johtopäätökseen, jonka mukaan vuoden 2009 alkupuoliskolla pk-yritykset irtisanoivat 85 000 työntekijää ja vuoden jälkimmäisellä puoliskolla menetetään arviolta 90 000–100 000 työpaikkaa.
In particular, the research concludes that, during the first half of 2009, 85 000 people in the SME sector were made redundant, while an estimated 90 000 to 100 000 jobs will be lost in the second half of the year.
On kuvaavaa, että edellisellä vuosipuoliskolla 20 prosenttia yrityksistä vähensi henkilöstöä ja vain 4,6 prosenttia lisäsi sitä.
Tellingly, during the previous six-month period, 20 % of enterprises cut staff numbers, compared to a mere 4.6 % which increased numbers.
Mainittakoon myös, että GSEVEE:n edelliseen vastaavaan tutkimukseen nähden, joka tehtiin toukokuussa 2009, niiden yritysten osuus, jotka aikovat vähentää työllistämäänsä henkilöstöä, on noussut kuusi prosenttiyksikköä.
Finally, it is worth pointing out that, compared to the GCGPCT's previous report on this subject, in May 2009, the proportion of entrepreneurs predicting a decline in the number of workers they employ has increased by 6 %.
Kun otetaan huomioon, että pk-yritykset muodostavat Kreikan sekä koko Euroopan talouden selkärangan työllistämällä yli 100 miljoonaa työntekijää, kysyn komissiolta seuraavaa:
Since SMEs form the backbone of Greece's and indeed Europe's economy and employ over 100 million workers, will the Commission say:
Miten se arvioi talouskriisin vaikutuksia työllisyyteen erityisesti pk-yrityksissä?
How does it assess the impact of the economic crisis on employment, especially among small and medium-sized enterprises?
Aikooko se ryhtyä lisätoimiin näiden vaikutusten rajoittamiseksi ja jotta tutkimuksessa esitetty arvio 100 000 työpaikan lisämenetyksestä vuoden 2009 jälkipuoliskolla Kreikassa ei toteutuisi?
Does it intend to take additional measures to limit this impact so that the research estimates that 100 000 more jobs will be lost in Greece by the end of 2009 do not become a reality?
Onko komissiolla tietoja siitä, miten jäsenvaltiot ja erityisesti Kreikka ovat panneet täytäntöön kevään Eurooppa-neuvoston kokouksessa päätetyt suuntaviivat, jotka koskevat erityisesti ”pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksien tukemista”, ”hallinnollisen taakan keventämistä edelleen” ja ”toimintaedellytysten parantamista liike-elämässä kiinnittäen erityistä huomiota pk-yrityksiin”?
Does it have any information on the implementation by Member States, and especially by Greece, of the guidelines agreed on by this Spring's European Council meeting concerning in particular ‘actions to boost SME financing possibilities’, further reducing administrative burdens and ‘improving framework conditions … for businesses, with a special focus on SMEs’?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4292/09
WRITTEN QUESTION P-4292/09
Aihe: Puuvillan korjuu Uzbekistanissa
Subject: The cotton harvest in Uzbekistan
Hyväksyykö komissio sen, että lasten osallistuminen sadonkorjuuseen on osa Keski-Aasian vanhoja perinteitä ja että lapset osallistuvat työhön vapaaehtoisesti ja saavat sitä varten vapaata koulusta?
Does the Commission accept that the involvement of children in the harvest is part of an ancient Central Asian tradition and that the children participate voluntarily and are released from school work to do so?
Missä määrin komissio uskoo, että Uzbekistanin kanssa harjoitettava rakentavan yhteistyön politiikka, jota toteutetaan erityisesti tiiviimpien taloudellisten siteiden avulla, on tehokkain tapa kannustaa Uzbekistania saavuttamaan edistystä ihmisoikeuksiin ja hyvään hallintotapaan liittyvissä asioissa?
To what extent does the Commission believe that a policy of constructive engagement with Uzbekistan, particularly through closer economic ties, is the most effective way to encourage Uzbekistan to make progress on issues of human rights and better governance?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4293/09
WRITTEN QUESTION P-4293/09
Aihe: Koheesiorahaston ja aluekehitysrahaston varojen käyttö Kreikassa metsäpalojen ehkäisemiseen ja hillitsemiseen
Subject: The use of Cohesion and Regional Development Funds from Greece for preventing and mitigating forest fires
Kreikan viimeaikaiset tuhoisat metsäpalot ovat osoittaneet jälleen kerran luonnontuhojen ehkäisemistä koskevan yhtenäisen strategian puuttumisen sekä riskien, erityisesti metsäpalojen, ehkäisemiseksi ja hillitsemiseksi tarvittavien keinojen ja välineiden rahoituksen riittämättömyyden.
The recent destructive forest fires in Greece revealed once again the non-existence of an integrated strategy on natural disaster prevention, as well as a severe shortage of funding in necessary methods and equipment for preventing and mitigating risks, especially forest fires.
On syytä ottaa huomioon seuraavat seikat: a)
Taking into consideration
Onko Kreikka suunnitellut käyttävänsä koheesio- ja aluekehitysrahaston varoja riskien ja luonnonkatastrofien ehkäisemiseen ja lievittämiseen kaudella 2007–2013?
Has Greece planned to use the Cohesion and Regional Development Funds for the prevention and mitigation of risks and natural disasters during the period 2007‑13?
Jos on, kuinka suurta määrää on kaikkiaan pyydetty?
If so, what amount has been requested in total?
Kuinka suuri tämän määrän prosenttiosuus on kaikista Kreikan koheesio‑ ja aluekehitysrahastosta pyytämistä varoista?
What percentage does this amount represent, out of the total funds Greece requested from the Cohesion and the Regional Development Funds?
Onko Kreikka jo käyttänyt edellä mainittuja varoja metsäpalojen ehkäisemiseen ja torjumiseen?
Has Greece already used any of the above Funds to prevent and combat forest fires?
Jos on, mihin ehkäisemisen ja lievittämisen toimiin ja keinoihin Kreikan hallitus on jakanut nämä varat?
If so, for what prevention and mitigation measures/methods have these funds been allocated by the Greek Government?
Kuinka komissio arvioi toteutetut toimet ja edellä mainittujen, Kreikan hallituksen metsäpalojen ehkäisemiseen ja lievittämiseen vuosina 2000–2006 ja 2007–2013 jakamien varojen käytön?
How does the Commission evaluate the measures undertaken and the use of the above funds allocated by Greece for the prevention and mitigation of forest fires during 2000‑06 as well as in 2007‑09?
Onko komissio tyytyväinen Välimeren alueen jäsenvaltioiden ja EU:n väliseen yhteistyöhön palojen ehkäisemisen ja torjunnan sekä väestönsuojelun alalla?
Is the Commission satisfied with the cooperation among the Mediterranean Member States and the EU on issues relevant to forest fire prevention and combating, as well as civil protection?
Aikooko komissio tehdä uusia aloitteita koordinoidakseen jäsenvaltioiden toimia luonnonkatastrofien ehkäisemiseksi toissijaisuusperiaatetta noudattaen, kun otetaan huomioon, että ilmastonmuutoksen vuoksi metsien ekosysteemeihin kohdistuvat riskit lisääntyvät ja metsiin kohdistuvien rikosten motiivina ovat tavallisesti maankäytöstä saataviin voittoihin liittyvät paineet?
Taking into consideration that climate change contributes to the increase of risks for forest ecosystems, while pressure to make profits from land is usually a motive for criminal acts against forests, will the Commission take new initiatives to coordinate Member States' efforts regarding natural disaster prevention, applying the subsidiarity principle as such?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4294/09
WRITTEN QUESTION P-4294/09
Aihe: Maahanmuuttajien joukkokuolemat Välimerellä ja niihin liittyvä Italian ja Maltan hallitusten vastuu sekä Euroopan unionin aloitteet
Subject: Many deaths of migrants in the Mediterranean, the responsibility of the Italian and Maltese Governments and initiatives by the European Union
Välimerestä on muodostunut todellinen maahanmuuttajien hautausmaa.
The Mediterranean has now become an open-air graveyard in which migrants go to their deaths.
Berlusconin hallitus on tehnyt Libyan kanssa sopimuksen ei ainoastaan maahanmuuttajien palauttamisesta kyseiseen maahan, vaan myös Somalian ja Eritrean kaltaisista maista lähtöisin olevien pakolaisten palauttamisesta, jolloin kyseisten henkilöiden kansainvälisten sääntöjen mukaista oikeutta anoa turvapaikkaa ei noudateta ja heidät suljetaan kauttakulkuvaltion tai alkuperävaltion pidätyskeskuksiin vailla asianmukaista kohtelua.
The Berlusconi Government has signed an agreement with Libya which allows not only migrants but also refugees from countries such as Somalia and Eritrea to be returned to that country; this denies them their right to claim asylum, in breach of international rules, and condemns them to be locked up in detention centres in transit States or their countries of origin without any guarantees that they will be treated properly.
Lisäksi tällaisen toiminnan vuoksi ei voida välttää ihmishenkien menetyksiä mereen.
This policy has also proved to be ineffective in preventing lives being lost at sea.
Libyaan palautettiin 30. elokuuta 75 todennäköisesti eritrealaista ja somalialaista alkuperää olevaa maahanmuuttajaa, joiden joukossa oli viisitoista naista ja kolme alaikäistä.
On 30 August 75 migrants, including 15 women and three children, probably from Eritrea or Somalia, were sent back to Libya.
Muita palautustoimia on parhaillaan käynnissä
Further refoulement operations are taking place even today.
Katsooko komissio, että Italian ja Libyan väliset sopimukset ja mereltä tapahtuvat kollektiiviset palautukset ovat Euroopan unionin ja kansainvälisten sääntöjen ja periaatteiden mukaisia ja ennen kaikkea, noudatetaanko niissä jokaisen yksilön loukkaamattomia oikeuksia?
Does it consider that the agreements between Italy and Libya, and the consequent collective refoulement operations at sea are compatible with the rules, with European and international standards and, above all, with every person's inviolable rights?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4295/09
WRITTEN QUESTION P-4295/09
Aihe: Kauppavajeen ja työttömyyden torjunta ja taloudellisen elpymisen kannustaminen EU:ssa
Subject: Measures to reduce the trade deficit and unemployment and spur economic recovery in the EU
Kaikkia jäsenvaltiota koskeva talous- ja rahoituskriisi on vähentänyt tuotantoa ja muuta taloudellista toimintaa ja johtanut myös monien eurooppalaisten yritysten toiminnan lopettamiseen.
The economic and financial crisis facing all the Member States has led to reduced activity rates or even winding‑up for many European enterprises.
Tämä on johtanut monien työpaikkojen menetyksiin ja lisännyt työttömyyttä Euroopan unionissa.
This has resulted in the loss of many jobs, and hence rising unemployment in the European Union.
Viimeaikaisten tilastotietojen mukaan vuoden 2008 viimeisen neljänneksen ja vuoden 2009 ensimmäisen neljänneksen aikana teollinen toiminta supistui 16,7 prosenttia ja palvelualojen toiminta supistui 8,3 prosenttia.
According to recent statistics, there was a 16.7 % decrease in industrial activity and an 8.3 % decrease in service sector activity between the first quarter of 2008 and the first quarter of 2009.
Samaan aikaan työttömyys lisääntyi merkittävästi EU:n jäsenvaltioissa.
The Member States recorded major increases in unemployment over the same period.
Eurostatin julkistamien tilastojen mukaan työttömyys on lisääntynyt eniten Latviassa (16,9 prosenttia) sekä Liettuassa, Espanjassa, Virossa, Romaniassa ja Slovakiassa, joissa työttömyys lisääntyi 10 prosenttia.
According to statistics published by Eurostat, the highest of these rates were recorded in Latvia (+16.9 %), and in Lithuania, Spain, Estonia, Romania and Slovakia, which recorded increases in the unemployment rate of over 10 %.
Työttömyyden kasvu on luonnollisesti ollut eritasoista eri teollisuudenaloilla EU:n jäsenvaltioissa.
The rate of increase in unemployment has, of course, varied between the different industrial sectors in the Member States.
Rakennusalalla suurin työttömyys vallitsee Espanjassa (25,1 prosenttia) ja Latviassa (22,6 prosenttia).
Hence, in the construction sector, the largest increase in unemployment was recorded in Spain (25.1 %) and Latvia (22.6 %).
Palvelualojen suurimmat työttömyysluvut edellä mainittuna aikana kirjattiin Latviassa (9,3 prosenttia), Virossa (7,8 prosenttia) ja Espanjassa (6,4 prosenttia).
The largest increases in unemployment in the service sector over the above‑mentioned period were recorded in Latvia (9.3 %), Estonia (7.8 %) and Spain (6.4 %).
Samalla aikavälillä EU:n kauppavaje nousi 242,1 miljardin euron ennätyslukemiin.
Similarly, in 2008, the EU’s trade deficit hit the record level of EUR 242.1 billion.
Tämä johtui ennen kaikkea energiahintojen noususta, jonka vuoksi öljytuotteiden tuonnin arvo nousi noin 30 prosenttia.
The level of petroleum product imports rose by roughly a third in 2008, as a result of the increase in the price of those products.
Se vaikutti eniten Tshekin tasavaltaan ja Puolaan, joissa öljytuotteiden tuonnin arvo nousi 29,6 prosenttia (Tshekin tasavalta) ja 23,6 prosenttia (Puola) vuonna 2008.
The countries worst affected by that increase were the Czech Republic and Poland, whose petroleum product import levels rose by 29.6 % and 23.6 % respectively in 2008.
Vuonna EU:n kauppatase oli positiivinen seuraavilla aloilla: maantieliikenteen ajoneuvot, teollisuuslaitteet ja -koneet, lääketuotteet, sähkölaitteet ja koneet sekä maataloustuotteet.
The EU recorded a positive trade balance in 2008 in the following categories: road vehicles, industrial equipment and machines, pharmaceutical products, electrical equipment and machines, agri-food products.
EU:n kauppavaje oli negatiivinen seuraavilla aloilla: öljytuotteet, televiestinnän laitteet, toimistolaitteet sekä tietokoneet.
It recorded a negative trade balance in the following categories: petroleum products, telecommunications, office equipment and automatic data processing machines.
Voiko komissio edellä mainitun perusteella ilmoittaa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä työttömyyden vähentämiseksi ja EU:n taloudellisen toiminnan elvyttämiseksi tukemalla niitä tuotantoaloja, joiden tuotteilla on kysyntää kansainvälisillä markkinoilla; EU:n tuontienergiariippuvuuden vähentämiseksi sekä uusiutuvien energiamuotojen edistämiseksi, sekä tukemalla investointeja innovatiivisille aloille, jotka voivat antaa kilpailuetua EU:n jäsenvaltioille?
In the light of the above, can the Commission state what measures it has in mind to reduce unemployment and spur economic recovery in the EU by supporting those industries for which demand exists on the international market, reducing the EU’s energy dependence and promoting renewable energies and investment in innovative areas that can lend the EU countries a competitive edge?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4296/09
WRITTEN QUESTION P-4296/09
(8. syyskuuta 2009)
(8 September 2009)
Aihe: Euroopan komission Pohjois-Euroopan kaasuputkea koskeva kanta
Subject: The Commission's stance on the Northern Gas Pipeline
Komission jäsen Andris Piebalgs ilmaisi Nord Stream AG:n toimitusjohtajan Matthias Warnigin kanssa 16. heinäkuuta 2009 järjestetyn tapaamisen yhteydessä vakaan käsityksensä, että: ”Euroopan komissio on aina tukenut Nord Streamia”.
On 16 July 2009, in a meeting with Matthias Warnig, the managing director of Nord Stream AG, Commissioner Andris Piebalgs said that ‘the European Commission has always been favourable to Nord Stream’.
Euroopan parlamentti on useita kertoja ilmaissut Pohjois-Euroopan kaasuputken toteuttamista koskevia epäilyksiä.
The European Parliament has on many occasions expressed doubts about the construction of the Northern Gas Pipeline.
Marraskuun 16. päivänä 2006 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan parlamentti kehotti teettämään Pohjois-Euroopan kaasuputken luonnonympäristöön kohdistuvien vaikutusten riippumattoman arvioinnin, jonka suorittaisi kaikkien Itämeren valtioiden yhdessä valitsema laitos.
In its resolution of 16 November 2006 Parliament called for an independent environmental impact assessment of the Northern Gas Pipeline, to be carried out by an institution appointed by all the states of the Baltic region.
Heinäkuun 8. päivänä 2008 annetussa Marcin Libickin mietinnössä, joka koski Itämeren pohjalle rakennettavaksi suunnitellun kaasuputken ympäristövaikutuksia, tämä vaatimus esitettiin uudelleen.
That call was repeated in Marcin Libicki’s report of 8 July 2008 on the environmental impact of the planned gas pipeline in the Baltic Sea.
Euroopan parlamentti vaati edellä mainitussa mietinnössä lisäksi muidenkin oikeudellisten, taloudellisten ja strategisten analyysien laatimista.
Furthermore, in that report Parliament also called for other assessments of the legal, economic and strategic aspects of the Nord Stream project.
Mitä komissio on tehnyt vastatakseen Euroopan parlamentin 8. heinäkuuta 2008 annetun mietinnön ( P6_TA(2008)0336 ) 15 kohdassa esitettyyn kehotukseen arvioida, noudattaako Nord Stream ‑hankkeen toteutus kansainvälistä ja yhteisön oikeutta?
How is the Commission responding to the call, set out in paragraph 15 of the European Parliament’s report of 8 July 2008 ( P6_TA(2008)0336 ), for an assessment of whether the Nord Stream project is in keeping with Community and international law?
Mitä komissio on tehnyt vastatakseen kehotukseen laatia analyysi kaasuputken rakentamisesta ja sen toimintahäiriöistä aiheutuviin vahinkoihin liittyvästä korvausvelvollisuudesta (edellä mainitun mietinnön 28 kohta)?
How is the Commission responding to the call for an analysis of compensation for damage caused by the construction of the gas pipeline and for any failure (paragraph 28 of the report)?
Miten komissio on vastannut vaatimukseen sitoutumisesta Nord Stream ‑kaasuputken ympäristövaikutusten arvioinnin laatimiseen (edellä mainitun mietinnön kohdat 12 ja 21)?
What measures has the Commission taken in response to the call for it to make a commitment to analysing the environmental impact of the Nord Stream project (paragraphs 12 and 21 of the report)?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4312/09
WRITTEN QUESTION P-4312/09
Aihe: Rautatieliikenteen aiheuttama melu Keski-Reinin ja Moselin laaksossa
Subject: Railway noise in the central Rhine and Mosel valleys
Saksan valtionrautatiet (Deutsce Bahn AG) on valmis varustamaan 130 000 junavaunua ”hiljaisilla jarruilla” ja haluaa aloittaa niiden asentamisen pian.
Deutsche Bahn AG is prepared to fit 130 000 railway wagons with ‘whisper’ brakes and wants to start the conversion work soon.
Saksan liikenneministerin lehdistölle antamien tietojen mukaan melupäästöjen pikainen vähentäminen riippuu kuitenkin Euroopan komission päätöksestä.
The German Transport Minister has stated in the media that a timely reduction in noise is dependent on a decision of the European Commission.
Liikenneministeri Tiefenseen mukaan Saksan hallitus haluaisi maksaa Saksan valtionrautateille vuosittain kymmenen miljoonaa euroa investointilisää, jotta vaunuihin voitaisiin asentaa hiljaisemmat jarrut ja siten mahdollistaa melukuormituksen vähentäminen Keski-Reinin ja Moselin laaksossa.
According to the Minister, Mr Tiefensee, the German Government would like to make EUR 10 million in investment aid available annually to Deutsche Bahn AG for quieter brakes to be fitted, thereby reducing noise nuisance in the Rhine and Mosel valleys.
Ministeri Tiefenseen mukaan komissio ei ole vielä tehnyt asiassa kilpailuoikeudellista päätöstä.
He states that a decision of the European Commission regarding competition law has yet to be taken.
Sovelletaanko tällaisen tuen myöntämiseen EU:n kilpailulainsäädäntöä?
Does this kind of award of funding come under European competition law?
Mistä lähtien komissio on tiennyt Saksan valtionrautateiden aikomuksesta asentaa vaunuihin ”hiljaiset jarrut”?
How long has the Commission known about the intention of Deutsche Bahn AG to fit its wagons with ‘whisper’ brakes?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4332/09
WRITTEN QUESTION P-4332/09
Aihe: Maahanmuutosta aiheutuvat ongelmat Italiassa
Subject: Immigration emergency in Italy
Komissio toimitti 31. elokuuta 2009 Italian viranomaisille selvityspyynnön koskien 24 meripeninkulman päässä Capo Passerosta (Sisilia) pysäytettyä alusta, joka kuljetti maahanmuuttajia ja joka käännytettiin takaisin Libyaan.
On 31 August 2009 the Commission sent a request to the Italian authorities for explanations concerning an incident involving a boat full of immigrants, which was intercepted 24 miles from Capo Passero and sent back to Libya.