natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Raportissa kerrotaan myös, että Iran käyttää teknologiaa, jota käytetään atomipommien valmistuksessa, ja sillä on tarpeeksi materiaalia neljään pommiin.
The report also states that Iran has a technology which is used to produce atom bombs and that the country has enough material to produce four such bombs.
Raportin mukaan saadut todisteet ”osoittavat, että Iran on suorittanut toimia, joita tarvitaan ydinpommin kehittämiseksi”.
According to the report, the information gathered points to Iran’s having carried out ‘activities related to the development of a nuclear payload for a missile’.
Wienissä päämajaansa pitävä IAEA toteaa lisäksi, että vuoteen 2003 asti ohjelma oli järjestelmällinen ja jotkin osat toimintaa ”saattavat jatkua edelleen”.
The IAEA, based in Vienna, has also stated that until 2003 Iran had a structured programme, some of whose activities ‘may still be ongoing’.
Mikä on Euroopan unionin kanta IAEA:n uuteen raporttiin Iranin ydinohjelmasta?
What is the European Union’s position with regard to the latest IAEA report on Iran’s nuclear programme?
Mitä toimia Euroopan unioni valmistelee IAEA:n raportin tulosten pohjalta?
What measures is the European Union preparing in view of the findings set out in the IAEA report?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010774/2011
Question for written answer E-010774/2011
Jaroslav Paška (EFD) , Rolandas Paksas (EFD) ja Juozas Imbrasas (EFD)
Jaroslav Paška (EFD) , Rolandas Paksas (EFD) and Juozas Imbrasas (EFD)
Aihe: EU:n toimet Nord Streamin käyttöönoton vaikutusten lieventämiseksi Slovakian kautta tapahtuvien kaasutoimitusten kannalta
Subject: EU measures to alleviate the effects on gas transit through Slovakia of the Nord Stream gas pipeline becoming operational
Kaasutoimitukset Eurooppaan Itämeren alittavan Nord Stream -kaasuputken ensimmäistä haaraa pitkin alkoivat 8. marraskuuta 2011.
The first Nord Stream gas pipeline, passing under the Baltic Sea, started carrying gas to Europe on 8 November 2011.
Saksan rannikolla sijaitsevasta terminaalista kaasun matka jatkuu yhteysputkia pitkin muihinkin EU:n jäsenvaltioihin.
The gas will be transferred from a terminal on the German coast into other pipelines and carried from there to other countries in the European Union.
Monille jäsenvaltioille Nord Streamin käyttöönotto merkitsee energian toimitusvarmuuden merkittävää parantumista.
For a good number of EU Member States, Nord Stream’s coming on line will enable them to strengthen considerably their energy security.
Myös Slovakia on 8. marraskuuta 2011 alkaen paremmin suojassa Ukrainan kaasuputkien äkillisen sulkemisen varalta.
From 8 November 2011, Slovakia too will be better equipped to cope with any sudden cutting off of the Ukrainian pipelines.
Samaan aikaan Nord Streamin käyttöönotto merkitsee kuitenkin Slovakian kannalta maan kautta muihin jäsenvaltioihin tapahtuvien kaasutoimitusten merkittävää vähenemistä, mikä laskee kaasun kauttakuljetusmaksuista saatavia tuloja.
However, Nord Stream becoming operational will also bring about a sizeable drop in the volume of gas transiting through Slovakia to other EU Member States, and hence a fall in the revenue the country earns from gas transit fees.
Asiantuntijat arvioivat tulojen vähenevän jopa 174 miljoonalla eurolla vuodessa, mikä vastaa sen kaasumäärän kauttakuljetusmaksuja, joka vastedes kulkee Nord Streamin kautta Itämeren ali Slovakian sijaan.
Experts set this loss in revenue at EUR 174 000 000 per year, which corresponds to the estimated transit price for gas which will no longer pass through Slovakia but via the Nord Stream pipeline under the Baltic Sea.
Millaisia toimia Euroopan unioni on valmistellut tai valmistelee korvatakseen Slovakialle, Tšekille ja Puolalle kaasun kauttakuljetusmaksutulojen vähenemisen, joka johtuu EU:n tukeman Nord Stream -kaasuputken käyttöönotosta?
What measures has the European Union planned, or is it preparing, to compensate Slovakia, the Czech Republic and Poland for the loss of gas transit revenue now that the new Nord Stream gas pipeline, which receives support from the EU, is operational?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010776/2011
Question for written answer E-010776/2011
Aihe: EU:n toimet olemassa olevien kaasuputkien tehokkaaksi käyttämiseksi Nord Stream kaasuputken käyttöönoton jälkeen
Subject: EU measures for effective and efficient use of existing gas pipelines now the Nord Stream gas pipeline is operational
Nord Stream -kaasuputki, jonka pitäisi lisätä energian toimitusvarmuutta EU:ssa, otettiin käyttöön 8. marraskuuta 2011.
On 8 November 2011 the new Nord Stream gas pipeline, intended to strengthen the European Union’s energy security, became operational.
Venäjä toimittaa uutta kaasuputkea pitkin kaasua, joka on tähän asti kulkenut Slovakian, Puolan ja Tšekin kautta.
Russia will now be able to transport gas via Nord Stream which, up until now, transited through Slovakia, Poland and the Czech Republic.
Suuri osa Venäjän maakaasusta toimitetaan nyt Saksaan suoraan Itämeren ali.
A large share of Russian gas will henceforth flow directly to Germany via the Baltic Sea.
Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat näin paremmin varustautuneita mahdolliseen Ukrainan kaasuputkien sulkemiseen, kuten kävi vuonna 2009.
The countries in the European Union will be better equipped therefore to face any cut to the Ukrainian pipelines, such as the one in 2009.
Joidenkin analyysien mukaan Nord Streamin käyttöönotto kuitenkin laskee Venäjän maakaasun siirtokapasiteettia vanhemmissa kaasuputkissa Slovakiassa, Puolassa ja Tšekissä.
However, some analyses indicate that the coming on line of Nord Stream will result in a drop in capacity for Russian gas carried via the existing Slovak, Polish and Czech pipelines.
Esimerkiksi Slovakian kaasuputken kautta kulkevan maakaasun määrä laskee arvioiden mukaan jopa 15 miljoonaa kuutiometriä.
The Slovak pipeline could, therefore, be carrying up to 15 million cubic metres of gas less per year.
Onko Euroopan unioni valmistellut tai valmisteleeko se paraikaa suunnitelmaa siitä, kuinka hyödynnetään Tšekin, Slovakian ja Puolan kautta kulkevien kaasuputkien kapasiteettia, jota Nord Streamin käyttöönotto vapauttaa?
Is the European Union preparing, or has it already prepared, a plan to exploit the capacity of gas pipelines passing through the Czech Republic, Slovakia and Poland which are no longer used now that Nord Stream is operational?
Mitä Euroopan unioni aikoo tehdä, jotta jo rakennettua maakaasun siirtokapasiteettia Tšekissä, Slovakiassa ja Puolassa käytettäisiin edelleen tehokkaasti?
Furthermore, how does the European Union intend to ensure the continued effective and efficient use of existing capacity in gas pipelines crossing the Czech Republic, Slovakia and Poland?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010777/2011
Question for written answer E-010777/2011
Aihe: ”Charlie Hebdo” -lehden toimistoihin tehdyt hyökkäykset
Subject: The attack on the offices of Charlie Hebdo
Ranskalaisen satiirisen ”Charlie Hebdo” -lehden toimistoja vastaan hyökättiin Molotovin cocktailein tämän vuoden marraskuun alussa sen jälkeen, kun lehti oli julkaissut piirroksia profeetta Muhammedista arabikevättä koskevassa erityispainoksessaan.
In early November 2011, the offices of the French satirical paper Charlie Hebdo were attacked with Molotov cocktails following the publication of illustrations of the Prophet Mohammed in a special ‘Arab Spring’ edition.
Turkkilainen Akincilar-ryhmä tunkeutui myös lehden verkkosivustolle.
The website of the newspaper was also hacked by a Turkish group called Akincilar.
Ranskalainen uutispalvelu France 24 raportoi, että ryhmä oli jättänyt sivustolle seuraavanlaisia viestejä: ”käytätte jatkuvasti hyväksi islamin kaikkivaltiasta profeettaa vastenmielisissä ja häpeällisissä sarjakuvissa turvautumalla tekosyynä sananvapauteen”.
The French news service France 24 reported that the group had left messages on the site such as: ‘You keep abusing Islam’s almighty Prophet with disgusting and disgraceful cartoons using excuses of freedom of speech’.
Lehden toimittajat ovat kuitenkin kertoneet tiedotusvälineille, että hyökkäyksen syynä olleessa painoksessa ei ollut mitään erityisen provosoivaa sisältöä.
However, journalists on the paper told the media there was nothing particularly provocative about the edition which prompted the attack.
Toimittaja totesi, että lehden henkilökunta on saanut tappouhkauksia, lehden Facebook-tili on suljettu ja verkkosivustoa ylläpitävän belgialaisen yrityksen henkilöstö on myös saanut tappouhkauksia.
The editor reported that staff had received death threats, the newspaper's Facebook account had been suspended, and the Belgian company hosting the site had also received death threats.
Lehdelle on tarjottu tilapäisiä tiloja ranskalaisen Libération‑sanomalehden toimistoista.
In the meantime, the newspaper has been offered temporary space at the offices of the French daily Libération .
Kukaan ei ole ottanut tähän mennessä vastuulleen hyökkäystä.
As of now, no one has come forward to claim responsibility for the attack.
Kyseessä ei ole ensimmäinen kerta, kun tätä lehteä vastaan on hyökätty.
This is not the first time this newspaper has been targeted.
Vuonna 2007 käsiteltävä asia poistettiin tuomioistuimesta, kun kaksi muslimijärjestöä yritti haastaa lehden oikeuteen, koska se julkaisi uudelleen aiemmin tanskalaisessa Jyllands-Posten-sanomalehdessä julkaistut kuvat profeetasta.
In 2007, a case was thrown out of court after two Muslim groups tried to sue it for reprinting pictures of the Prophet which had first appeared in the Danish newspaper Jyllands-Posten .
Kyseinen sarjakuva herätti valtavia mielenosoituksia Tanskaa vastaan koko arabi- ja muslimimaailmassa.
That cartoon incident sparked huge protests against Danish interests across the Arab and Muslim world.
Useat arvostelijat ovat todenneet tämän viimeisimmän tapauksen osoittavan, että sananvapauden suvaitsemisen saavuttaminen on vaikeaa joissakin Euroopan osissa.
A number of commentators have suggested that this latest incident shows that tolerance of free speech remains elusive in some parts of Europe.
Mikä on neuvoston kanta ”Charlie Hebdo” -lehteä vastaan kohdistuneeseen hyökkäykseen ja muita sananvapautta puolustavia eurooppalaisia lehtiä vastaan suoritettuihin vastaaviin hyökkäyksiin?
What is the position of the Council regarding the attack on Charlie Hebdo and similar attacks on other European periodicals that engage in free speech?
Mihin toimenpiteisiin neuvosto on valmistautunut suojellakseen ja tukeakseen sellaisia eurooppalaisia toimittajia, jotka haluavat harjoittaa sananvapautta?
What steps is the Council prepared to take in order to protect and support European journalists who wish to exercise their right to free speech?
Mitä toimenpiteitä neuvosto on valmis hyväksymään, jotta se voisi puuttua tilanteisiin, joissa eri ryhmät ja yksilöt uhkaavat sanomalehtiä ja muita julkaisuja?
What measures is the Council prepared to adopt in order to address the issue of groups and individuals threatening newspapers and other publications?
Onko neuvosto valmis tarjoamaan joitakin esimerkkejä?
Is the Council prepared to provide some examples?
Neuvosto ei ole keskustellut tämän kirjallisen kysymyksen aiheena olevasta asiasta.
The Council has not discussed the issue referred to in the written question.
SEUT 72 artiklan perusteella kansalliset toimenpiteet yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi ja sisäisen turvallisuuden suojaamiseksi kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan.
Pursuant to Article 72 TFEU, national measures in the field of maintenance of public order and safeguarding of internal security fall within the competence of Member States.
Helmikuussa 2006 neuvosto kuitenkin antoi päätelmät eurooppalaisissa ja muissa medioissa julkaistun aineiston aiheuttamista reaktioista muslimimaissa 6344/06 , minkä kysymyksen esittäjä kenties muistaa.
However, as the Honourable Member may recall, in February 2006 the Council adopted conclusions on reactions in the Muslim world to publications in European and other media 6344/06. .
Tässä yhteydessä neuvosto ilmaisi vakavan huolensa sarjakuvien julkaisemista eurooppalaisessa ja muussa mediassa seuranneista tapahtumista.
On that occasion, the Council expressed deep concern at the events that followed the publication of cartoons in a number of European and other media.
Se ilmoitti selvästi ilmaisuvapauden kuuluvan perusoikeuksiin ja olevan olennainen osa demokraattista vuoropuhelua, jossa riippumaton oikeuslaitos toimii suojajärjestelmänä.
It stated clearly that freedom of expression is a fundamental right and an essential element of a democratic discourse, with an independent judiciary as a safeguard mechanism.
Neuvosto korosti myös, että vapaat tiedotusvälineet ovat välttämättömiä niin vapaan ja avoimen yhteiskunnan kuin toimistaan vastuussa olevien hallintojärjestelmien kannalta.
It further underlined that free media are indispensable to a free and open society and to accountable systems of government.
Tämä tunnustetaan SEU 6 artiklassa ja se käy ilmi Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklasta.
This is recognised by Article 6 TEU and reflected in Article 11 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Edellä mainituissa päätelmissä neuvosto kehotti puheenjohtajavaltiota – EU:n korkeana edustajana toimineen pääsihteerin avustamana – ja komissiota etsimään edelleen mahdollisuuksia työskennellä yhdessä muslimimaissa sijaitsevien kumppaneiden ja muiden kansainvälisten toimijoiden, muun muassa Islamilaisten maiden järjestön Islamilainen yhteistyöjärjestö. ja Arabiliiton, kanssa suvaitsevaisuuden sekä uskonnollisten ja muiden vakaumusten kunnioittamisen edistämiseksi.
In those conclusions, the Council invited the Presidency, assisted by the HR/SG and the Commission, to continue to look into ways of working with partners and other international actors in the Muslim world, including the OIC Organisation of Islamic Cooperation. and the Arab League, to foster tolerance as well as respect for religious and other beliefs and convictions.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010778/2011
Question for written answer E-010778/2011
Aihe: EU:n finanssitransaktiovero
Subject: EU financial transaction tax
Onko komissio tunnistanut tulovirtoja, joihin EU:n finanssitransaktioveron täytäntöönpano vaikuttaisi haitallisesti, ja arvioinut määrällisesti sen aiheuttamien ”tahattomien seurauksien” vaikutukset kokonaisnettotuloihin?
Has the Commission identified revenue streams that might be adversely affected by the implementation of an EU financial transaction tax, and quantified the effects on overall net revenue of the ‘unintended consequences’ thereby arising?
Jos komissio ei vielä ole tunnistanut mahdollisia ”tahattomia seurauksia” eikä pyrkinyt arvioimaan niiden vaikutusta kokonaistuloihin, milloin se aikoo tehdä niin tai miten se aikoo ottaa huomioon tällaiset sivuvaikutukset?
If the Commission has neither identified such potential ‘unintended consequences’ nor sought to estimate their effect on overall revenue, when does it plan to do so, or how does it account for side effects of this type?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010779/2011
Question for written answer E-010779/2011
Aihe: Euroopan unionin finanssitransaktiovero II
Subject: EU financial transaction tax II
Tutkiko komissio koko Euroopan unionia koskevan finanssitransaktioveron käyttöönottoa suunnitellessaan Euroopan unionin rahoitusalan nykyisen yhteenlasketun veropanoksen toteuttamista?
In conceiving the implementation of an EU‑wide financial transaction tax, did the Commission undertake a study to establish the total current tax contribution of the financial sector in the EU?
Jos ei, aikooko se tehdä sen lähiaikoina?
If not, does it plan to do so in the near future?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010780/2011
Question for written answer E-010780/2011
Aihe: EU:n finanssitransaktiovero III
Subject: EU financial transaction tax III
Yleisesti uskotaan, että EU:n finanssitransaktioveron käyttöönottaminen lisäisi huomattavasti sitä riskiä, että nykyisin useille EU:n alueille keskittynyt rahoitusalan toiminta siirtyisi muualle.
It is widely contended that the introduction of an EU financial transaction tax would carry a high risk of relocation of financial-sector activity currently concentrated in several places in the EU: the example of Sweden’s experience is repeatedly cited.
Ruotsin tapaus nostetaan yhä uudelleen esiin.
The Commission’s own impact assessment (p.
Komission oman vaikutustenarvioinnin mukaan (ensimmäinen osa, sivu 19) 60 prosenttia Ruotsin yhdentoista aktiivisimmin myydyn osakelajin kaupasta siirtyi Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sen jälkeen, kun verokannan ilmoitettiin vuonna 1986 kaksinkertaistuvan.
19 of Part 1) notes that 60 % of the trading volume of the ‘eleven most actively traded Swedish share classes moved to the UK’ after the 1986 announcement that the tax rate would double, and 30 % of all Swedish equity trading moved offshore.
Vaikutuksenarvioinnissa todetaan myös, että yli 50 prosenttia kaikesta Ruotsin kaupasta oli siirtynyt Lontooseen vuoteen 1990 mennessä ja että ulkomaiset sijoittavat vastasivat tilanteeseen siirtämällä kaupankäyntinsä ulkomaille ja kotimaiset sijoittajat vähentämällä osakekauppojen määrää.
The impact assessment goes on to note that more than 50 % of all Swedish trading had moved to London by 1990, and that foreign investors reacted by moving their trading offshore while domestic investors reacted by reducing the number of their equity trades.
Miten komissio aikoo pienentää toiminnan siirtymistä koskevaa riskiä EU:ssa, erityisesti kun otetaan huomioon maailmanlaajuisten toimien merkittävän lisääntymisen epätodennäköisyys?
What are the Commission’s plans to attempt to mitigate the relocation risks in the EU, particularly given that significant additional global action is unlikely?
Ottiko komissio finanssitransaktioveroa koskevaa ehdotusta laatiessaan kokonaisnettotulojen kannalta huomioon rahoitusalan toiminnan osittaisen siirtymisen muualle?
In preparing its proposal for a financial transaction tax, did the Commission take a certain amount of financial-sector activity relocation into account in relation to overall net revenue?
Jos otti, kuinka suuren osan se arvioi siirtyvän, miten se arvioi tämän vaikuttavan kokonaisnettotuloihin ja mikä oli epävarmuusaste?
If so, what amount, with what specific effects on overall net revenue, and what degree of uncertainty?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010781/2011
Question for written answer E-010781/2011
Aihe: EU:n finanssitransaktiovero IV
Subject: EU financial transaction tax IV
Komissio mainitsee tiivistelmässään vaikutusten arvioinnista ”Finanssialan verotuksessa käytettävät välineet”, että ehdotetun finanssitransaktioveron ”erityistavoitteina” on muun muassa ”mahdollisten tulevien finanssikriisien talousarviokustannusten kattaminen”.
In its Executive Summary of the impact assessment report on ‘Instruments for the taxation of the financial sector’, the Commission lists one of the ‘specific objectives’ of the proposed financial transaction tax (FTT) as ‘[covering] the budgetary costs of potential future financial crises’ (p.
Miten mahdollisesta finanssitransaktioverosta kertyvät tulot olisi komission mielestä käytettävä?
How does the Commission envisage the specific use of revenue from a hypothetical FTT?
Onko finanssitransaktioverosta kertyvien tulojen tarkoitus muodostaa perusta jonkinlaiselle EU:n rahastolle tulevia pelastuksia varten?
Is the revenue from the FTT intended to form the basis of some sort of EU fund earmarked for future bail-outs?
Jos on, onko komissio huolestunut mahdollisesta moraalikadosta, jota tällainen järjestely voi aiheuttaa rahoituslaitoksissa?
If so, is the Commission concerned about the potential moral hazard implications such an arrangement may have for financial institutions?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010783/2011
Question for written answer E-010783/2011
Aihe: Maanviljelyperäisen biomassan käyttöön liittyvät mahdollisuudet
Subject: Potential of agricultural biomass
Maanviljelyn turvaama elintarvikkeiden tuotanto on ravitsemuksemme perusta.
Food production based on agriculture is the cornerstone of our diet.
Euroopan energiapolitiikassa asetetaan tavoitteeksi fossiilisten polttoaineiden käytön vähentäminen oman energiantarpeen täyttämisessä ja näiden osuuksien yhdistäminen vaihtoehtoisten energiamuotojen kanssa.
The European energy policy has set itself the goal of reducing the use of fossil fuels to meet EU energy requirements and to supplement them with alternative energy sources.
Erityisen toivottavaa on käyttää uusiutuvista lähteistä saatavaa energiaa, jotta saavutetaan ympäristöön liittyviä etuja ja entistä korkeampi riippumattomuuden taso energian toimituksessa.
In particular, the policy seeks to increase the use of energy from renewable sources in order to benefit the environment and to increase our independence with regard to energy supply.
EU:n ilmasto- ja energiapaketin mukainen 20–20–20 -tavoite edellyttää sitä, että jäsenvaltiot alentavat hiilidioksidipäästöjä 20 prosenttia ja 20 prosenttia energiankulutuksesta olisi oltava peräisin uusiutuvista lähteistä, vuoteen 2020 mennessä, ja sen mukaan kasvi- tai eläinperäisellä biomassalla on oltava keskeinen osa tämän tavoitteen saavuttamisessa.
The 20-20-20 agreement, which requires each Member State to cut its CO 2 emissions by 20 % and to ensure that 20 % of the energy produced by 2020 comes from renewable sources, anticipates that plant or animal biomass will make a vital contribution towards achieving this goal.
Biogeeniset jätteet, kuten puu, tai muut biomassan osat, joita ei voida käyttää elintarvikkeiden tuotantoon, olisi siten ohjattava yhä suuremman energiamäärän tuotantoon.
Biogenic waste such as wood or other biomass that cannot be used for food production should therefore be used to produce increasing amounts of energy.
Edellä esitettyjen asioiden perusteella komissiota pyydetään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
Can the Commission therefore say: 1.
Voiko se antaa alustavan arvion siitä, miten paljon ja miten se aikoo edistää biomassasta saatavan energian tuotantoa tulevan yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa vuoden 2013 jälkeen? 2.
whether it can send a preliminary estimate of the extent to which it intends to promote biomass energy crops in the future CAP after 2013, and how it intends to do so; 2.
Voiko se antaa tietoa siitä, miten suuri määrä energiaa on Euroopassa tällä hetkellä peräisin biomassasta, ja voiko se eritellä, miten suuri osuus biomassasta saatavasta energiasta on maanviljelyperäistä ja miten suuri osuus on peräisin teollisuus- ja yhdyskuntajätteistä?
whether it can provide a figure for the amount of energy in Europe that currently derives from biomass, distinguishing between farm-derived biomass energy and biomass energy produced from industrial and urban waste?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010784/2011
Question for written answer E-010784/2011
Aihe: Kuluttajakasvatusohjelma DOLCETA:n tulokset
Subject: Results of the Dolceta programme for consumer education
Komissio on muutama vuosi sitten käynnistänyt verkossa toimivan kuluttajakasvatusohjelman, jossa on mukana 27 jäsenvaltiota.
Several years ago, the Commission launched an Internet-based programme for consumer education in the 27 Member States.
Ohjelma päättyi vuonna 2010, ja kahden tarjouskilpailun jälkeen sitä on päätetty jatkaa kahdella vuodella.
This programme was due to terminate in 2010, but has been relaunched following a double call for tenders corresponding to two further years.
Komissiota pyydetään täsmentämään seuraavaa: —
Can the Commission state: —
Kuinka paljon käyntejä jäsenvaltioittain jaoteltuna Dolcetan sivuilla on ollut vuosittain ohjelman käynnistämisestä lähtien? —
the number of visits this programme has received since its creation, broken down by Member State and year; —
Kuinka paljon Dolceta-ohjelmalle on tarkalleen myönnetty varoja sen käynnistämisestä lähtien? —
the exact budget allocated to the programme since its creation; —
Mikäli ohjelmalle suoritettiin tarkastus ennen kuin sitä päätettiin jatkaa, mitä ongelmia mahdollisesti havaittiin?
whether it carried out an audit of the programme before deciding to extend it, and, if so, what problems were encountered?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010785/2011
Question for written answer E-010785/2011