natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mitä vaihtoehtoja näillä yhteisöillä on?
What resort do these communities have?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0889/08
WRITTEN QUESTION P-0889/08
Aihe: Pörssissä noteerattujen yhtiöiden johdon vastuuvelvollisuus ja pääoman vapaata liikkuvuutta ja vapaata asettautumista koskevien yhteisön periaatteiden rikkominen
Subject: Liability of listed companies' administrators and infringement of the Community principles of the free movement of capital and freedom of establishment
Tilintarkastustuomioistuimen hiljattain laatimien suuntaviivojen mukaan, jotka koskevat valtion rahoituksen tappioihin liittyvää vastuuta, vastuu on ulotettu koskemaan myös julkisen alan osakeomistusta.
Pursuant to the guidance recently issued by the Court of Auditors, the rules concerning liability for tax losses have been extended to companies in which the public has a shareholding.
erityiskohteluun, joka suosii julkisen alan osakkeenomistajia yksityisten osakkeenomistajien kustannuksella, —
special treatment for public partners vis-à-vis private partners; —
johdon kapasiteetin ja kilpailukyvyn voimakkaaseen rajoittamiseen yhtiöissä, joissa on julkisen alan osakkeenomistajia, —
a significant handicapping of public-shareholder companies' operational and competitive capability; —
markkinoiden vääristymiseen siten, että julkisen alan ja yksityisen alan osakkeenomistajia kohdellaan selkeästi eri tavoin, jolloin jäljempänä mainitut ovat etuoikeutetussa asemassa, koska niillä on yksinomainen ja ensisijainen väline etujensa suojelemiseen.
a distortion of the market with obvious differences in the way in which private partners and public partners are treated: the latter enjoy a privileged position by virtue of an exclusive, priority instrument which protects their interests.
Eikö komission mielestä Italiassa voimassaolevat yhtiön johdon vastuuvelvollisuutta koskevat erityiset säännöt ole ristiriidassa yhteisön lainsäädännön kanssa?
Does the Commission not consider that the particular rules on administrative liability which apply in Italy should be deemed incompatible with Community law?
Aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin investoijien ja pääoman vapaan liikkuvuuden suojelemiseksi?
Is the Commission intending to take action with a view to protecting investors and the free movement of capital?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0904/08
WRITTEN QUESTION P-0904/08
Aihe: Julkiset hankinnat ja eettiset perusteet
Subject: Public procurement consideration of ethical grounds
Estävätkö EU:n julkisia hankintoja koskevat säännöt paikallisilta viranomaisilta mahdollisuuden ottaa huomioon tarjoukseen liittyviä ei-kaupallisia näkökohtia tai – tarjousmenettelyn päätyttyä – muuta uutta tietoa sopimuksen saaneesta yrityksestä, esimerkiksi sen poliittisista kytkennöistä tai toimitettavien tuotteiden alkuperämaasta?
Do EU public procurement rules prohibit local authorities from considering non-commercial aspects of a tender or — after the completion of the tender process — any new information about the contracted company, such as the political affiliations of the company or the country of origin of the goods to be supplied?
Eivätkö paikallisviranomaiset voi yhteisön nykyisen lainsäädännön mukaan jo alun alkaen hylätä tarjousta esimerkiksi edellä mainituin eettisin perustein?
Do existing EU regulations prevent local authorities from rejecting a tender on ethical grounds — such as those above — at the outset?
Jos voimassa olevan yhteisön lainsäädännön mukaan todellakin on kiellettyä ottaa huomioon tarjousten ei-kaupallisia näkökohtia, suunnitteleeko komissio lainsäädännön tarkistamista niin, että tarjousmenettelystä tulee joustavampi ja paikallisviranomaiset pystyvät vaikuttamaan siihen enemmän?
If existing EU legislation does in fact prevent local authorities from considering non-commercial aspects of a tender, does the Commission plan to review existing legislation in order that local authorities are given more flexibility and control over their tendering procedure?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0905/08
WRITTEN QUESTION P-0905/08
Aihe: Natura 2000 -ohjelman ilmastarkistus
Subject: Climate research in the context of Natura 2000
Alueet, joita jäsenvaltiot pitävät erityisinä suojelualueina muodostavat yhdessä Natura 2000 ‑verkoston.
All special protection areas designated by the Member States in this connection form part of the European Natura 2000 network.
Kun luonnonperintöä on hallittu ja suojeltu jo pitemmän aikaa ja kun ympäristö, teknologia ja talous ovat muuttuneet monellakin tapaa, seuraavat kysymykset ovat aiheellisia: —
Given that the development of these plans for the management and conservation of the natural heritage has been underway for a long time, while many ecological, technical and economic changes have in the meantime occurred, the following questions appear relevant: —
Kun Natura 2000 ‑ohjelman toteuttamista arvioidaan lajien monimuotoisuuden kannalta, kiinnitetäänkö huomiota ilmastonmuutoksen vaikutuksiin lajien levinneisyyteen ja muutoksiin, joita se on aiheuttanut eläin‑ ja kasvilajien ilmaantumiseen tai häviämiseen?
For the purposes of Natura 2000 evaluation and implementation with regard to species management, is account bring taken of the impact of climate change on the dissemination of certain species of fauna and flora, and of changes in the pattern of their emergence and extinction?
Jos kiinnitetään huomiota, miten se tehdään?
If so, how is this being done?
Jos ei kiinnitetä huomiota, miksi ei? —
If not, why not? —
Yhtyykö komissio luonnontieteellisessä ajattelussa valtaa saaneeseen näkemykseen, jonka mukaan painopiste on asetettava koko ekosysteemiin yksittäisten lajien sijasta?
Does the Commission subscribe to the new scientific approach giving interrelationships within ecosystems priority over the study of individual species?
Jos yhtyy, miten se näkyy käytännössä?
If so, how is this being reflected?
Jos ei yhdy, miksi ei? —
If not, why not? —
Eikö luonnontieteellisen ajattelun muutoksen seurauksena pitäisi ottaa joustavampia kanta Natura 2000:n toimintaan ja siirtää painopiste yksittäisiä lajeja koskevista ratkaisumalleista kokonaisvaltaisempiin ympäristöolosuhteet huomioon ottaviin malleihin?
In the light of this new scientific approach, is it not necessary to be more flexible in assessing the implications of Natura 2000, involving a shift of emphasis from specifically species-related findings to a study of all environmental factors taken together?
Jos vastaus on myönteinen, mitä komissio aikoo tehdä?
If so, how does the Commission intend to achieve this?
Katsooko komissio, että on eettisesti ja taloudellisesti oikein, että jäsenvaltiot muuttavat hyvää viljelymaata luonnonsuojelualueiksi Natura 2000 ‑ohjelman takia?
Does the Commission consider it ethically and economically admissible for Member States to reclassify good farming land as wildlife conservation areas under the Natura 2000 arrangements?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0911/08
WRITTEN QUESTION P-0911/08
(20. helmikuuta 2008)
(20 February 2008)
Aihe: Jäsenvaltioiden oikeudellisten ja työoikeudellisten järjestelmien yhteensovittaminen
Subject: Coordination of Member States legal and labour law systems
Käännyn komission puoleen Tanskan työoikeusjärjestelmän ja Puolan työoikeusjärjestelmän samassa asiassa antamien erilaisten tuomioiden vuoksi.
This question arises further to judgments delivered under the Danish and Polish systems of trade-union law.
Pyydän komissiota kiinnittämään huomiota tapaukseen, jossa tanskalainen työoikeus tunnusti puolalaisen Jersiz Kiesel ‑nimisen työntekijän oikeuden saada korvausta alipalkkauksesta puolalaiselta työnantajaltaan, GAL-MET ‑yritykseltä.
I would draw the Commission's attention to a case in which the Danish system of trade-union law has ruled that a Polish worker, Jersiz Kiesel, is entitled to compensation because his Polish employer, GAL‑MET, paid him less than the rate stipulated under a Danish agreement.
Kun Jersiz Kiesel palasi Puolaan, puolalainen työoikeus määräsi hänet palauttamaan hänelle Tanskassa myönnetyn korvauksen puolalaiselle työnantajalleen GAL-METille.
When the worker returned to Poland, a Polish labour court ruled that he should pay back to his Polish employer, GAL‑MET, the compensation which he was awarded in Denmark.
Voiko komissio vahvistaa, että – koska Tanskassa työmarkkinajärjestöt (työnantajat ja työntekijät) neuvottelevat palkoista – muut jäsenvaltiot eivät ole velvoitettuja hyväksymään Tanskan työoikeusjärjestelmän tekemiä päätöksiä? 2.
Can the Commission confirm that — as long as labour and management in Denmark are responsible for negotiating pay — the other Member States are not obliged to accept judgments delivered under the Danish system of trade-union law (i.e. by employers and employees)?
Kuuluvatko jäsenvaltioiden työoikeuksien tekemät päätökset Brysselin I asetuksen soveltamisalaan, vai katsooko komissio, että kuuluminen Brysselin I asetuksen soveltamisalan piiriin (mikä tarkoittaa sitä, että muiden jäsenvaltioiden on kunnioitettava asianomaista tuomiota) edellyttää asian ajamista yksityisessä siviilioikeudellisessa prosessissa? 3.
Are decisions taken by Member States' labour tribunals covered by the Brussels 1 Regulation or is it the Commission's view that judgments should be delivered in private, civil proceedings before the Brussels 1 Regulation (and therefore recognition of Member States' various legal judgments) applies?
Professori Ole Hasselbalch on arvioinut tanskalaisissa tiedotusvälineissä (viikkolehti a4, 11. helmikuuta 2008), että työnantajat ja ammattiliitot voivat kiertää ongelman kutsumalla komennustyöntekijälle maksettavaa summaa ”korvauksen” sijasta ”seuraamukseksi”.
In the Danish media (weekly letter A4 of 11 February 2008), Professor Ole Hasselbalch considered that employers and trade unions can circumvent the problem by calling the amount which the posted worker is due a ‘penalty payment’ instead of an ‘outstanding payment’.
Tämän menettelyn puitteissa asianomainen summa maksetaan palkansaajan sijasta ammattiliitolle siten, että palkansaajan nimi ei esiinny tuomioasiakirjassa, minkä ansiosta ulkomainen tuomioistuin ei voi vaatia summan maksamista takaisin työnantajalle.
The money is then paid to the trade union instead of the employee so that the employee's name does not appear on the judgment and the foreign court cannot require the money to be paid back to the firm.
Voiko komissio hyväksyä mainitun menettelyn, ja jos voi, millä perusteella? 4.
Can the Commission subscribe to this view and on what grounds?
Aikooko komissio käynnistää aloitteita sen varmistamiseksi, että työoikeudellisia ja työkiistaratkaisuja kunnioitetaan kaikissa jäsenvaltioissa?
Will the Commission take initiatives to ensure that judgments delivered under labour or trade-union law are respected by all Member States?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0912/08
WRITTEN QUESTION P-0912/08
Aihe: Korkomenojen ja korkotulojen laskelmat kansantalouden tilinpitojärjestelmän EKT-95 mukaan
Subject: Calculations of interest earnings and interest payments in government accounts according to the European system of accounts (ESA 95)
Korkomenojen ja korkotulojen laskelmat Itävallassa ovat hyvin epäselviä.
Calculations of interest payments and interest earnings in the official government accounts in Austria are far from transparent.
Erot valtion hallintotalousarvion tietojen välillä ovat huomattavia.
There are considerable discrepancies compared to the Federal Administrative Budget.
Esimerkiksi tilinpitojärjestelmän EKT-95 mukaiset mukautukset (tilikauden rajaaminen) korkotulojen osalta olivat vuonna 2006 597 miljoonaa euroa eli miltei 0,25 % bruttokansantuotteesta.
For example, adjustments (periodic adjustments) in respect of interest payments amounted to EUR 597 million, or almost 0.25 % of GDP, in 2006.
Asiasta vastaavat viranomaiset (valtiovarainministeriö, Itävallan tilastokeskus) eivät ole tähän mennessä voineet selittää näitä mukautuksia.
The competent authorities (Austrian Federal Ministry of Finance, Statistik Austria) have so far been unable to explain these adjustments.
Toistaiseksi on epäselvää, onko EKT:n määräyksiä kansantalouden tilinpitoon liittyvien korkolaskelmien osalta sovellettu oikein.
It is also unclear whether the ESA 95 rules have been correctly applied in calculating interest in respect of government accounts.
Tämä koskee erityisesti niiden kertyneiden korkojen ja preemioiden/hinnanalennusten käsittelyä, jotka johtuvat erityisesti rahoitusosuuksista ja joilla on huomattavaa määrällistä merkitystä.
This applies particularly to the treatment of accumulated interest and premiums/discounts which result particularly from recapitalisation and are quantitatively very significant.
Itävallan liittotasavalta sai kertyneistä koroista vuonna 2006 229,4 miljoonan euron edestä tuloja.
For instance, in 2006 revenue from accumulated interest in the Federal Budget amounted to EUR 229.4 million.
Ne lasketaan kansantalouden tilinpitojärjestelmässä kokonaisuudessaan alijäämäisiksi, kun mukaan otetaan menoarvion vastaavat jaksottaiset muutokset, jotka ovat myös alijäämäisiä.
In government accounts these are completely set-off so as to reduce the deficit, while on the expenditure side the corresponding periodic adjustments are made, which also leads to a reduction in the deficit.
Preemioiden ja hinnanalennusten osalta valtiovarainministeriön tiedot eroavat erittäin paljon Itävallan tilastokeskuksen tiedoista.
As regards premiums/discounts, the Federal Ministry of Finance statistics differ very considerably from those of Statistik Austria.
Esimerkiksi valtiovarainministeriö esittää vuosilta 2005 ja 2006 seuraavia lukuja:
For instance, the Ministry gave the following values for 2005 and 2006, respectively,
2005: Hinnanalennuksista aiheutuvat menot: 59,7 miljoonaa euroa.
2005: discount expenditure EUR 59.7 million, premium income EUR 382.8 million.
2006: Hinnanalennuksista aiheutuvat menot: 229,5 miljoonaa euroa.
2006: discount expenditure EUR 229.5 million, premium income EUR 314.6 million.
Näiden erojen vuoksi komissiolta kysytään seuraavaa: 1.
In view of these discrepancies, will the Commission answer the following questions: 1.
Miten EKT-95:n mukaan kansantalouden tilinpitojärjestelmässä olisi käsiteltävä kertyneistä koroista saatuja tuloja? 2.
How should revenue from accumulated interest be treated in government accounts in accordance with ESA 95? 2.
Kuinka vasta jonkun ajan päästä kertyviä vastaavia menoja olisi käsiteltävä? 3.
How should the corresponding expenditure which occurs with a delay be treated? 3.
Onko Eurostat tutkinut Itävallassa tehtyjä Itävallan valtion korkomenoja ja korkotuloja koskevia laskelmia? 4.
Has Eurostat checked the Austrian calculations on state interest earnings and interest payments? 4.
Jos niitä ei ole tutkittu, koska tällainen tutkimus tehdään?
If not, when will Eurostat check these figures?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0913/08
WRITTEN QUESTION P-0913/08
Aihe: Kabotaasin väliaikaisuus maanteiden tavarakuljetuksissa
Subject: Temporary nature of cabotage in road haulage services
Ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä (KOM(2007)0265) on muun muassa selvitettävä asetuksessa (ETY) N:o 3118/93 EYVL L 279, 12.11.1993, s. 1 . käytetty kabotaasin ”väliaikaisuuden” käsite.
One of the aims of the proposal for a regulation on common rules for access to the international road haulage market COM(2007)0265. is to clarify the ‘temporary nature’ of cabotage, as referred to in Regulation (EEC) No 3118/93 OJ L 279, 12.11.1993, p.
Jos nämä kabotaasin lukumäärää ja kestoa koskevat rajoitukset poistettaisiin, kuten liikennevaliokunta ehdottaa tarkistuksessaan 66 (asiakirja PE398.390v02-00), on kysyttävä, millaisia seuraamuksia siitä olisi.
If the restrictions on the number and duration of cabotage operations were to be lifted, as the Committee on Transport and Tourism proposes in Amendment 66 to its draft report (PE398.390v02‑00), the consequences of this action would need to be considered.
Voisivatko jäsenvaltiot kyseisessä tilanteessa vedota EY:n perustamissopimuksen 50 artiklan viimeiseen lauseeseen, jonka mukaan palveluja voidaan tuottaa tilapäisesti jossain toisessa valtiossa kuin sijoittautumisjäsenvaltiossa (kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuin ehdottaa esimerkiksi asiassa C-279/80 (Webb) antamassaan tuomiossa)?
In a situation of this kind, could the Member States invoke the last sentence of Article 50 of the EC Treaty (as, for instance, in the Judgment of the Court of Justice in Case 279/80 (Webb)), which states that services providers may ‘temporarily’ pursue their activities in a state other than their country of establishment?
Voisivatko jäsenvaltiot tähän perustuen ottaa käyttöön kansallisia ja erilaisia säännöksiä ”tilapäinen”‑käsitteen käyttöön liittyen kabotaasikuljetusten osalta?
Could the Member States, on that basis, re-introduce national, and varying, rules for the application of the term ‘temporarily’ to cabotage in road haulage services?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0914/08
WRITTEN QUESTION P-0914/08
Aihe: Kremikovtzi AD -yhtiön valtiontuki ja ympäristöongelmat
Subject: State aid and environmental problems related to Kremikovtzi AD
Kun Kremikovtzi AD yksityistettiin, Bulgarian valtio vapautti yhtiön veloistaan ja siirsi ne sen tavarantoimittajille.
When Kremikovtzi AD was privatised, the Bulgarian state wrote off and remitted the company's debts towards its suppliers.
Velan määrä on yli 300 miljoonaa Bulgarian levaa.
The debt amounts to more than BGN 300 million.
Asiantuntijoiden mukaan Kremikovtzi AD käyttää edelleen julkisia varoja valtion tuen muodossa, eikä sitä ole vaadittu millään tavoin maksamaan velkojaan takaisin.
According to experts, Kremikovtzi AD is still using public money as state aid without being required in any way to pay its debts.
Bulgarian valtion rautateiden toimitusjohtajan mukaan Bulgarian valtion rautateiden EAD:n on tämän tilanteen vuoksi ollut pakko lopettaa palvelujensa tarjoaminen Kremikovtzille kunnes se maksaa sille 17 miljoonaa levaa 24 miljoonan levan velastaan.
It was announced by the executive director of the Bulgarian State Railways that the situation has even forced the Bulgarian state railways EAD to stop its services for Kremikovtzi until the factory pays BGN 17 million out of BGN 24 million debt.
Kremikovtzin kymmenien miljoonien levan suuruiset velat valtion talousarvioon ja sosiaaliturvarahastoihin oli myös yleisesti ottaen annettu anteeksi ja siirretty muille.
Generally the debts towards the state budget and social security funds for tens of millions BGN were also written off and remitted.
Kyseinen menettely oli vastoin Bulgarian lainsäädäntöä sekä Euroopan yhteisöjen ja Bulgarian tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyä Eurooppa-sopimusta, jonka mukaan Bulgarian on pidettävä mainitun kaltaisia bulgarialaisille yhtiöille myönnettyjä helpotuksia valtion tukena.
This was done against Bulgarian legislation and the Europe agreement on association between Bulgaria and the European Community, according to which Bulgaria is obliged to treat such alleviations granted to Bulgarian companies as state aid.
Tämä kysymys oli ongelmallinen Bulgarian ja EY:n välisissä neuvotteluissa, jotka koskivat neuvottelulukua IV ”Kilpailupolitiikka”.
This issue was identified as a problem during the negotiations between Bulgaria and the EC on Chapter IV ‘Competition Policy’.
Neuvottelujen tuloksena Kremikovtzi velvoitettiin laatimaan ja hyväksymään toteuttavuussuunnitelma, mistä tehtiin pakollinen ja mikä sisällytettiin nimenomaisesti Bulgarian ja EY:n yhteiseen kantaan kyseistä neuvottelulukua koskevien lopullisten neuvottelujen aikana kesäkuussa 2004.
As a result Kremikovtzi was obliged to develop and adopt a viability plan, which has become obligatory and was explicitly included in the common position of Bulgaria and the EC during the final negotiations on the chapter in June 2004.
Pelkäämme, että jos Bulgaria ei noudata velvoitteitaan, sen on ehkä maksettava sakkoja ja että tietyissä tapauksissa Bulgarialle rakennerahastoista myönnettyjen tukien maksaminen voidaan lopettaa.
We are very much concerned that by not keeping to its obligations, Bulgaria might have to pay penalties and that in some cases the money granted under the structural funds might be stopped.
Näin ollen pyydämme komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin.
In this respect we would like to ask the following questions to the Commission.
Aikooko komissio tarkistaa, miten Bulgarian valtio noudattaa neuvotteluluvussa IV ”Kilpailupolitiikka” sovittujen ehtojen mukaisia velvoitteitaan?
Does the Commission intend to check how far the Bulgarian state is fulfilling its obligations according to the conditions under which Chapter VI ‘Competition Policy’ was concluded?
Aikooko komissio toteuttaa tarkastuksen ja mahdollisesti aloittaa menettelyn valtiontukeen liittyvien velvoitteiden noudattamatta jättämisen johdosta?
Will the European Commission conduct a check-up and possibly initiate proceedings for non-execution of obligations in connection to the state aid that was granted?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0915/08
WRITTEN QUESTION P-0915/08
Aihe: Lampaanliha-alan tukemis- ja kehittämissuunnitelma
Subject: Sheepmeat industry support and development plan
Tätä vaikeaa taloudellista tilannetta pahentaa vielä erittäin huolestuttavat eläinten terveyttä koskevat ongelmat, kuten sinikielitautitapausten lisääntyminen.
Over and above the difficult economic situation, there are deeply disturbing new animal health problems, with growing numbers of cases of blue tongue being registered.
Tämän terveyskriisin taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset lampaanliha-alan rakenteellisten ongelmien lisäksi ovat huomattavat.
The economic and social consequences of this health crisis, on top of the industry's structural difficulties, are likely to be considerable.
Lampaankasvattajat ovat todella vaikeassa tilanteessa, huolissaan lampaanliha-alan ja ammattinsa tulevaisuudesta, erityisesti vaikeiden olosuhteiden alueiden tuotannosta, koska komissio on ehdottanut tukien irrottamista kokonaan tuotannosta.
Sheep farmers are in real disarray, worried about the future of the sheepmeat sector and their own profession, particularly as regards the jeopardising of production in ‘difficult’ regions in the wake of the Commission's proposals on completely uncoupling production aids.
Ilmoitettujen hätätukien lisäksi mitä rakenteellisia toimia komissio aikoo toteuttaa varmistaakseen sellaisen todellisen lampaanliha-alan tukemis‑ ja kehittämissuunnitelman laatimisen, jossa otetaan huomioon lampaanliha-alan avainasema aluesuunnittelun, ympäristönsuojelun ja kestävän kehityksen kannalta?
Over and above the emergency aid which has been announced, what structural measures is the Commission planning to guarantee the existence of a full-blown sheepmeat industry support and development plan, in view of the industry's key importance in terms of territorial planning, the environment and sustainable development?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0916/08
WRITTEN QUESTION P-0916/08
Aihe: Alueellinen/kansallinen tie nro 10 – Veneton alue
Subject: Regional road SR 10 — Veneto region
Haluan kiinnittää komission huomiota Veneton alueen (mikä kiinnostaa Veronan ja Padovan maakuntia) alueellisen tien (SR) nro 10 jatkamishankkeeseen ja erityisesti hankkeeseen kuuluvaan Legnanon ja San Viton välisen 2 540 km:n pituisen tien rakennushankkeeseen, joka sisältyy alueellisen tien nro 10 ensisijaisia tiehankkeita koskevaan kolmivuotissuunnitelmaan 2006–2008.
The Commission's attention is drawn to the plans for the construction of the 2.540 km‑long section of Veneto regional road SR 10 (running through the provinces of Verona and Padua) between Legnano and San Vito, which has been included as a high priority in the three-year plan for alterations to regional road 10.