natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komissio on päättänyt jäädyttää asetuksen (EY) N:o 1260/1999 EYVL L 161, 26.6.1999, s. 27 .
Invoking Article 32(3) of Regulation (EC) No 1260/1999 OJ L 161, 26.6.1999, p.
32 artiklan 3 kohdan perusteella alueellista jätehuolto- ja jätteidenkäsittelyjärjestelmää koskevan tukiohjelman ”P.O.R. Campania 2000–2006” toimesta 1.7 aiheutuneiden kustannusten välimaksut rikkomismenettelyn ajaksi.
27. , the Commission has decided, in the light of the infringement proceedings, to freeze the interim payments relating to the reimbursement of expenditure under measure 1.7 of the regional operational programme (ROP) for Campania 2000‑06, concerning the ‘regional waste management and disposal system’.
Esitän näin ollen komissiolle seuraavat kysymykset: 1.
Given the above, can the Commission say: 1.
Onko rikkomukseen johtaneiden syiden ja yhteisön varoista rahoitettujen toimien välillä yhteys? 2.
whether there is any link between the cause of the infringement and the actions covered by Community funds; 2.
Voidaanko välimaksujen jäädyttämisen ulkopuolelle jättää ne toimet, jotka ovat välttämättömiä, jotta Italia voi perustaa mahdollisimman nopeasti Campaniaan toimivan alueellisen jätehuolto- ja jätteidenkäsittelyjärjestelmän, sillä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 32 artiklan 3 kohdalla pyritään vain välttämään, että rakennerahastoja käytetään EU:n lainsäädännön vastaisesti? 3.
whether the freezing of interim payments can be excluded for the works that are necessary in order for Italy to be able to develop, as soon as possible, an appropriate regional waste management and disposal system in Campania, given that Article 32(3) of Regulation (EC) No 1260/1999 merely seeks to prevent the Structural Funds from being used to finance infringements of Community law; 3.
Mihin toimiin on ryhdyttävä, jotta rikkomismenettely lopetetaan?
what measures are necessary in order for the infringement proceedings to be closed?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0132/10
WRITTEN QUESTION P-0132/10
Aihe: Genevessä tehdyn banaanikauppaa koskevan sopimuksen vaikutusten arviointi Madeiran autonomisella alueella
Subject: Assessing the impact of the conclusion of the ‘Geneva Agreement on Trade in Bananas’ in the autonomous region of Madeira
Maailman kauppajärjestö, Euroopan unioni ja Latinalaisen Amerikan maat tekivät Genevessä banaanikauppaa koskevan sopimuksen, mikä aiheuttaa huomattavia muutoksia unionin banaanin tuontia sääntelevään politiikkaan.
Within the framework of the World Trade Organisation, the European Union and the countries of Latin America have signed the Geneva Agreement on Trade in Bananas that will bring about a significant change in European policy on banana imports.
Kyseisellä sopimuksella on väistämättä suoria ja välittömiä vaikutuksia eurooppalaisten banaanintuottajien tuloihin erityisesti Madeiran autonomisella alueella, jonka tuotannolle ovat ominaisia saaren vaikeasta maastosta ja tilojen pienestä koosta johtuvat erityiset vaikeudet.
This agreement will inevitably have an immediate direct impact on the income of European banana producers, particularly in the autonomous region of Madeira, where production is characterised by specific problems arising from the island's difficult topography and the small size of undertakings.
Unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 247/2006 EUVL L 42, 14.2.2006, s. 12.
Under Article 28(3) of Council Regulation (EC) No 247/2006 OJ L 42, 14.2.2006, p.
Mihin käytännön toimiin komissio aikoo tekemiensä sitoumusten ja antamiensa takeiden perusteella ryhtyä puolustaakseen Madeiran banaanintuottajia ja korvatakseen heille mahdollisen tulojen alenemisen?
In view of the commitments and guarantees given by the Commission, what specific measures will it take to protect banana producers in Madeira, in particular to compensate them for a possible reduction in their income?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0133/10
WRITTEN QUESTION P-0133/10
Aihe: Maaseudun kehittämisohjelman täytäntöönpano Portugalissa
Subject: Execution of the rural development programme in Portugal
Maatalousalalla on nykyään yleisesti tiedossa, että kauden 2007–2013 maaseudun kehittämisohjelman täytäntöönpanossa ja toimivuudessa on ollut lukuisia vaikeuksia.
The sector is aware that there are currently many difficulties hindering the implementation and execution of the rural development programme for mainland Portugal for the period 2007‑13.
Toisaalta on todettava, että toimenpiteitä ei edelleenkään säännellä ja toisaalta hakemusten hyväksymisvauhti on hyvin hidas.
Some measures have yet to be regulated, and the approval of applications is proceeding very slowly.
Koska Portugali on vuoden 2007 jälkeen menettänyt yhteisön kolmannen tukikehyksen puitteissa varoja alikäytön vuoksi, se on hyödyntänyt komission myöntämää mahdollisuutta käyttää yhteisön kyseisten puitteiden mukaiset määrärahat 30.6.2009 mennessä.
In the context of the third CSF, after having lost funds owing to underutilisation in 2007, Portugal made use of the possibility granted by the Commission to spend the appropriations available under that Community support framework up to 30 June 2009.
Tämän vuoksi kysyn seuraavaa: 1.
Can the Commission answer the following questions: 1.
Paljonko varoja komissio on tähän mennessä myöntänyt maaseuturahastosta Manner-Portugalin, Azorien ja Madeiran maaseudun kehittämisohjelmiin? 2.
What is the amount of the payments made by the Commission to date under the EAFRD for the rural development programmes for mainland Portugal, the Azores and Madeira? 2.
Paljonko varoja sisältyy maaseudun kehittämisohjelman mukaisiin menoilmoituksiin, jotka Portugali on toimittanut komissiolle 30.4., 31.7. ja 10.11.2009 mennessä? 3.
What amounts were given in the statements of expenditure for the rural development programme for mainland Portugal which Portugal forwarded to the Commission by 30 April, 31 July and 10 November 2009 respectively? 3.
Paljonko varoja Portugalin on vuonna 2010 odotusten mukaisesti vähintään käytettävä, jotta säännön n+2 noudattaminen ei vaarannu? 4.
What is the expected minimum sum that Portugal will have to execute in 2010 if it is not to compromise compliance with the n+2 rule? 4.
Paljonko määrärahoja on käytetty yhteisöin kolmannen tukikehyksen puitteissa ottaen huomioon komission antaman mahdollisuuden käyttää määrärahat 30.6.2009 mennessä ja paljonko määrärahoja on otettu käyttöön maaseudun kehittämisen toimintaohjelmasta ja alueellisista toimintaohjelmista? 5.
In the context of the third CSF and bearing in mind the possibility granted by the Commission of using appropriations up to 30 June 2009, what are the overall sums executed and what are the ensuing execution rates for the operational programme for agriculture and rural development (Agro) and the regional operational programmes (Agris)? 5.
Paljonko varoja komissio on myöntänyt tähän mennessä maaseuturahastosta kullekin Euroopan unionin jäsenvaltiolle?
What is the amount of the payments made to date by the Commission under the EAFRD to all the Member States of the European Union?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0141/10
WRITTEN QUESTION P-0141/10
Komission asettaman aikataulun mukaan EU:n jäsenvaltioiden oli määrä panna palveludirektiivi täytäntöön 28. joulukuuta 2009 mennessä.
According to the calendar set by the Commission, EU Member States should have fully implemented the Services Directive by 28 December 2009.
Näin ei ole kuitenkaan tapahtunut, koska tietyissä jäsenvaltioissa direktiivin täytäntöönpano on viivästynyt tai täytäntöönpanotoimet ovat olleet riittämättömiä komission virallisella verkkosivustolla (Eurochambers) viime heinäkuussa julkaistun tutkimuksen tietojen mukaan.
This has clearly not happened: according to data contained in a study published last July which was posted on the Commission's official website (Eurochambers), some Member States are lagging behind and taking inadequate measures to implement the directive.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0142/10
WRITTEN QUESTION P-0142/10
Aihe: Tupakan myynti
Subject: Tobacco sales
Tupakan valvonnan purkamisella on ollut tuhoisia vaikutuksia Euroopan pienyritysten talouteen.
The unravelling of tobacco control has had disastrous economic consequences for small businesses in Europe.
Vuonna 2008 laillinen tupakkakauppa ja paikalliset alan yritykset menettivät 700 miljoonaa euroa laittomalle kaupalle.
Legitimate trade and local businesses in Europe lost EUR 700 million in 2008 to illegal tobacco trading.
Tupakan salakuljetus heikentää pienten paikallisten kauppojen asemaa, koska ne ovat hyvin riippuvaisia tupakan myynnistä.
Tobacco smuggling is undermining small local shopkeepers who rely heavily on the trade generated by tobacco.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa rehelliset työteliäät paikalliset tupakkakauppiaat joutuvat kilpailemaan rikollisten kanssa.
The honest, hard-working owner of the local corner shop in the UK is having to compete with criminals.
Tällä ei ole mitään tekemistä sen kanssa, että lainkuuliaisia kansalaisia estettäisiin käyttämästä oikeuttaan tuoda maahan tupakkaa sisämarkkinasäännösten mukaisesti, vaan kyse on siitä, että on estettävä se, että paikalliset kauppiaat joutuvat lopettamaan toimintansa kansainvälisten rikollisryhmittymien toiminnan seurauksena.
This has nothing to do with stopping law-abiding citizens exercising their rights to import tobacco under the internal market rules and everything to do with stopping international criminal gangs putting local shops out of business.
Onko komissiolla ehdotuksia siitä, miten paikallisille kauppiaille aiheutuvaa vahinkoa voidaan vähentää tai miten kansalaisia voidaan valistaa laittoman tupakkakaupan paikalliselle yritystoiminnalle aiheuttamasta haitasta?
Does the Commission have any proposals for alleviating the damage done to local shopkeepers or for educating the public on the damage the trade in illicit tobacco has done to local businesses?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0143/10
WRITTEN QUESTION P-0143/10
Aihe: Diekirchin panimon tuotannon siirtäminen muualle
Subject: Relocation of the Diekirch brewery
Brasserie de Luxembourg Mousel-Diekrich -yhtiö ilmoitti 7.1.2010 aikeestaan siirtää tuotemerkkiensä ”Diekirch” ja ”Mousel” tuotannon Luxemburgin Suurherttuakunnasta Belgiaan.
The company ‘Brasserie de Luxembourg Mousel-Diekirch’ announced on 7 January 2010 that it intends to relocate production of the two brands ‘Diekirch’ and ‘Mousel’ from the Grand Duchy of Luxembourg to Belgium.
Eurooppalainen oluentuotanto ei ole – samoin kuin moni muu tuotannonala – säästynyt keskittymiseltä ja tuotannonsiirroilta.
Along with a number of other economic sectors, the beer brewing sector has not been spared the phenomena of mergers and relocations.
Siitä johtuu, että tietyt oluet, jotka pakkausmerkinnöillään edistävät paikallista, alueellista tai kansallista identiteettiä, valmistetaan yhä useammin kaukana alkuperäisestä valmistuspaikasta.
Thus, some beers whose labels proclaim a local, regional or national identity are more and more frequently produced far from their original place of production.
Eikö komissio katso, että tämä ilmiö johtaa kuluttajia harhaan antamalla ymmärtää, että oluen nimi kuvastaa yksiselitteisesti sen tuotantopaikkaa?
Does the Commission not think that this phenomenon misleads consumers by suggesting that the name of the beer refers to the actual place of production?
Eikö komission pitäisi toteuttaa toimia, joilla varmistetaan, että kuluttajat saavat oikeaa tietoa?
Should the Commission not act to ensure consumers are properly informed?
Eikö komission pitäisi määrätä, että tuotteet, joilla on maantieteellistä alkuperää osoittava nimi, pitäisi valmistaa tietyllä maantieteellisellä alueella samaan tapaa kuin tuotteet, joilla on suojattu alkuperänimitys (viini, liha, juusto)?
Should the Commission not require brands with names of geographic origin to be produced in a particular geographic area, as is the case for products with a protected designation of origin (such as wine, meat or cheese)?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0152/10
WRITTEN QUESTION P-0152/10
Aihe: Energiaa koskeva ulkopolitiikka
Subject: Foreign policy on energy
Lissabonin sopimuksessa säädetään energiaverkkojen yhteenliittämisestä ja EU:n jäsenvaltioiden toiminnasta yhteisvastuun hengessä, jos joidenkin tuotteiden – etenkin energiatuotteiden – tarjonnassa on häiriöitä.
The Treaty of Lisbon provides for the interconnection of energy networks and for EU Member States to act in a spirit of solidarity in the event of disruptions to the supply of certain products — particularly energy products.
Nyt kun Lissabonin sopimus on tullut voimaan, miten neuvosto aikoo vahvistaa EU:n toimia tämän energiaa koskevassa ulkopolitiikassa?
Now that the Treaty of Lisbon has entered into force, how does the Council intend to strengthen the EU’s actions in its foreign policy on energy?
Mitä neuvosto aikoo erityisesti tehdä sen varmistamiseksi, ettei EU ainoastaan anna yhteistä kantaa energiansaantihäiriöissä vaan myös toimii koordinoidusti lisätäkseen EU:n tehokkuutta tämän suhteissa kolmansiin maihin?
What specifically does the Council intend to do to ensure that the EU not only adopts a common position in the event of energy supply disruptions but also acts in a coordinated way to increase the EU’s effectiveness in its relations with third countries?
Neuvosto ja Eurooppa-neuvosto eivät jääneet odottamaan Lissabonin sopimuksen voimaantuloa ennen ulkoisen ulottuvuuden sisällyttämistä energiapolitiikkaan, mistä ovat osoituksena muun muassa Euroopan energiapolitiikkaa koskeva unionin toimintasuunnitelma (2007–2009), toinen strateginen energiakatsaus ja lukemattomat kolmansien maiden ja alueiden kanssa pidetyt kahdenväliset kokoukset, joiden esityslistalla on ollut energia-asioita.
Neither the Council nor the European Council waited for the Lisbon Treaty to enter into force before integrating an external dimension into energy policy, as illustrated e.g. by the action plan on Energy Policy for Europe 2007‑09, the 2nd Strategic Energy Review and countless bilateral meetings with third countries or regions where energy has been on the agenda.
On palautettava mieleen, että 19. helmikuuta 2009 antamissaan päätelmissä neuvosto oli yhtä mieltä siitä, että energiapolitiikka on olennainen osa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ulkosuhteita.
It should be recalled that in its conclusions on 9 February 2009, the Council agreed that energy policy represents a key part of external relations of the European Union and its Member States.
Neuvosto korosti, että on tärkeää varmistaa, että EU ja sen jäsenvaltiot antavat energia-alan ulkosuhteista johdonmukaisia viestejä keskusteluissaan toimittaja-, kauttakuljetus- ja kuluttajamaiden kanssa.
In particular, the Council stressed that it was important to ensure that the EU and its Member States deliver consistent messages on external energy issues in their dialogues with supplier, transit and consumer countries.
Näiden viestien olisi oltava johdonmukaisia EU:n poliittisten tavoitteiden kanssa, ja niissä tulisi painottaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä, energiatehokkuutta, uusiutuvien luonnonvarojen käyttöä ja matalapäästöistä teknologiaa.
These messages should be consistent with the EU policy objectives, focusing on the reduction of Green House Gases, energy efficiency, renewables and low-emission technologies.
kehittämällä ripeästi itäistä kumppanuutta varmistaen, että unionin naapurustossa jo olemassa olevat yhteistyöhankkeet ovat toisiaan täydentäviä;
Rapid development of the Eastern Partnership while ensuring complementarity with all other forms of cooperation already existing in the Union's neighbourhood;
kehittämällä edelleen energiakumppanuutta Venäjän kanssa;
Further development of energy cooperation with Russia;
jatkamalla korkean tason poliittista yhteydenpitoa eteläisen linjan varrella sijaitseviin toimittaja- ja kauttakuljetusmaihin;
Continued high-level political engagement with supplier and transit countries along the Southern Corridor;
lujittamalla yhteistyötä Välimeren maiden kanssa.
Strengthened cooperation with Mediterranean countries.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0153/10
WRITTEN QUESTION P-0153/10
Aihe: Alankomaiden 26. paikka Euroopan parlamentissa
Subject: 26th Dutch seat in the European Parliament
Euroopan parlamentin vaalit järjestettiin Alankomaissa 4.6.2009.
On 4 June 2009, the elections to the European Parliament were held in the Netherlands.
Vaalien tulosten mukaisesti jaettiin 25 paikkaa, joista neljä kuuluu tällä haavaa Vapaus-puolueelle.
On the basis of the results, 25 seats were distributed, of which the Freedom Party currently holds four.
Alankomaiden hallitus päätti Lissabonin sopimuksen voimaantulon johdosta myöntää kyseisen sopimuksen perusteella Alankomaille osoitettavan 26. paikan Vapaus-puolueelle.
In response to the entry into force of the Lisbon Treaty, the Netherlands Government decided that the 26th seat which the Treaty assigns to the Netherlands should be awarded to the Freedom Party.
Sopimus on nyt ollut jo voimassa melkein kuukauden ajan ja edelleen on hyvin epäselvää, milloin Vapaus-puolue voisi ottaa haltuunsa kyseisen 26. paikan.
The Treaty has now been in force for nearly a month, but it is quite unclear when the Freedom Party could take up this 26th seat.
Voiko neuvosto kertoa, mikä on Lissabon-paikkojen käyttöönoton aikataulu?
Can the Council indicate the timetable which applies to the Lisbon seats?
Jos neuvoston vastaus on kielteinen, miksei se voi vahvistaa aikataulua?
If not, why not?
Voiko neuvosto kertoa, mitä (juridisia/poliittisia) toimia on vielä toteutettava, ennen kuin Lissabon-paikat voidaan ottaa käyttöön?
Can the Council indicate what steps (of a legal or political nature) remain to be taken before the Lisbon seats can be occupied?
Kysymys koskee niin kansallisen kuin Eurooppa‑oikeuden tason (juridisia/poliittisia) toimia.
This refers to legal/political steps both at national and at European level.
Jos neuvoston vastaus on kielteinen, miksei se voi kertoa kyseisistä toimista?
If not, why not?
Voiko neuvosto kertoa, kuka on viime kädessä vastuussa tästä viivästyksestä ja miksi Lissabon-paikkojen ehdokkaille ei voida sanoa selvästi, mikä heidän tilanteensa on?
Can the Council indicate who is ultimately responsible for the delay and why the candidates for the Lisbon seats are not being informed clearly what their status is?
Jos neuvoston vastaus on kielteinen, miksei se voi vastata kysymyksiin?
If not, why not?
Lissabonin sopimuksella muutetun Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan mukaisesti Euroopan parlamentin jäsenten määrä on puhemiehen lisäksi enintään 750.
Under Article 14 of the Treaty on European Union (TEU), as introduced by the Lisbon Treaty, the number of Members of the European Parliament must not exceed 750, plus the President.
Kesäkuussa 2009 pidetyt Euroopan parlamentin vaalit järjestettiin aiemman perustamissopimuksen mukaisesti (ts. 736 valittua parlamenttiedustajaa).
The elections to the European Parliament of June 2009 took place on the basis of the former Treaty (i.e. 736 elected MEPs).
Eurooppa-neuvosto päätti 18. ja 19. kesäkuuta 2009 lisätä 18 lisäpaikkaa kesäkuun vaaleissa täytettyihin 736 paikkaan siinä tapauksessa, että Lissabonin sopimus tulee voimaan 11225/2/09 REV 2. .
On 18‑19 June 2009, the European Council agreed to add 18 additional seats to the 736 seats filled in the June elections, in the event that the Treaty of Lisbon entered into force 11225/2/09 REV 2. .
Tämän Eurooppa-neuvoston päätöksen täytäntöönpano edellyttää sitä, että kaikki 27 jäsenvaltiota hyväksyvät ja ratifioivat pöytäkirjan, jolla muutetaan Lissabonin sopimukseen liitettyä, siirtymätoimenpiteitä koskevaa pöytäkirjaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan 3 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.
The implementation of this agreement of the European Council requires the adoption and the ratification by the 27 Member States of a Protocol amending Article 2 of the Protocol (36) on transitional measures annexed to the Lisbon Treaty, following the procedure laid down in Article 48(3) of the TEU.
Espanjan hallitus toimitti 4. joulukuuta 2009 ehdotuksen perussopimusten muuttamiseksi tätä varten.
On 4 December 2009 the Spanish Government submitted a proposal for the amendment of the Treaties to that effect.
Eurooppa-neuvosto päätti 10. ja 11. joulukuuta 2009 EUCO 6/09. kuulla Euroopan parlamenttia ja komissiota ehdotuksen käsittelyä varten.
The European Council decided on 10‑11 December 2009 EUCO 6/09. to consult the European Parliament and the Commission with a view to examining this proposal.
Eurooppa-neuvosto ilmoitti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan 3 kohdan toisen kappaleen mukaisesti aikomuksestaan olla kutsumatta koolle valmistelukuntaa (joka koostuu kansallisten parlamenttien, jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten päämiesten, Euroopan parlamentin ja komission edustajista) ennen jäsenvaltioiden hallitusten edustajien konferenssia.
Pursuant to the second subparagraph of Article 48(3) TEU, the European Council announced its intention not to convene a Convention (composed of representatives of national parliaments, of the Heads of State or Government of Member States, of the European Parliament and of the Commission) before the conference of representatives of governments of the Member States.
Eurooppa-neuvoston mielestä tämä ei ollut perusteltua ehdotettujen muutosten laajuuden perusteella.
In the view of the European Council, this was not justified by the scope of the proposed amendments.
Tämän vuoksi Eurooppa-neuvosto pyysi Euroopan parlamentin asianmukaisen hyväksynnän Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
The European Council therefore requested the consent of the European Parliament to that effect, as required by Article 48(3) TEU.
Jäsenvaltioiden hallitusten konferenssin arvioitu aloittamisaika edellyttää, että Euroopan parlamentilta ja komissiolta saadaan vastaukset.
The estimated timetable for the opening of the conference of the governments of the Member States is subject to receiving the replies of the European Parliament and of the Commission.
Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2008 ja kesäkuussa 2009 antamien päätelmien mukaisesti tämän pöytäkirjan muutoksen on, sikäli kuin mahdollista, tarkoitus tulla voimaan vuoden 2010 aikana.
In line with December 2008 and June 2009 European Council Conclusions, the objective is that this modification of the Protocol should enter into force, if possible, during the year 2010.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0154/10
WRITTEN QUESTION P-0154/10
esittäjä(t): Luis Manuel Capoulas Santos (S&D)
by Luis Manuel Capoulas Santos (S&D)
Aihe: Maatalouden katastrofit ja solidaarisuusrahasto
Subject: Agricultural disasters and the Solidarity Fund
Manner-Portugalin länsiosat kärsivät vuoden 2009 joulukuun lopussa tuhoisista ja laajamittaisista rajuilmoista, joiden seuraukset olivat katastrofaaliset erityisesti alueen maataloudelle.
In late December 2009, the western part of mainland Portugal was hit by highly adverse weather conditions, with catastrophic consequences, especially for agriculture in the region.
Euroopan unionin solidaarisuusrahasto EUSF on Euroopan unionin väline laajamittaisiin katastrofeihin vastaamiseksi.
The EU has an instrument for dealing with large-scale disasters, namely the European Union Solidarity Fund (EUSF) — which, however, does not cover events of this kind.
Sitä ei kuitenkaan käytetä tällaisissa tilanteissa, vaikka mielestäni rahaston tukikelpoisten toimien määritelmää olisi laajennettava ja samalla pienennettävä solidaarisuusrahaston käyttämiseksi vaadittavaa vahinkojen vähimmäismäärää (se on nykyisellään 3 miljardia euroa tai 0,6 prosenttia bruttokansantulosta, eli Portugalin tapauksessa noin 900 miljardia euroa).
I believe its scope should be extended and the damage threshold starting from which it may be activated should be lowered (it stands at present at EUR 3 billion or 0.6 % of GNI — in the case of Portugal, approximately EUR 900 000 million).
Aikooko komissio siis tehdä lakialoitteen EUSF:n avustuskohteiden laajentamiseksi kattamaan myös maatalouden infrastruktuurit, ja jos aikoo, milloin?
Does the Commission intend to take any legislative initiative with a view to extending the scope of the EUSF to agricultural infrastructures, and if so, when?