natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aihe: Tonavan aluetta koskeva eurooppalainen strategia
Subject: European strategy for the Danube region
Eurooppa-neuvosto, joka kokoontui 18. ja 19. kesäkuuta 2009, pyysi komissiota laatimaan vuoteen 2011 mennessä Tonavan aluetta koskevan eurooppalaisen strategian.
The European Council of 18 and 19 June 2009 called on the Commission to draw up, by 2011, a European strategy for the Danube region.
Tonavan alueella on harjoitettu jo kauan yhteistoimintaa: 30. maaliskuuta 1856 perustettu ja alun perin Galaţissa (Romaniassa) sijainnut Tonavan komissio oli yksi ensimmäisistä eurooppalaisista toimielimistä.
There is a long history of cooperation in the Danube region: the European Commission for the Danube, founded on 30 March 1856 and originally based in Galaţi (Romania), was one of the very first European institutions.
EU:n on nyt lujitettava ja yhdistettävä alueella olemassa olevia yhteistyöohjelmia luodakseen Tonavan aluetta koskevan eurooppalaisen strategian.
The EU now needs to consolidate and integrate the existing cooperation programmes in the region so as to create a European strategy for the Danube region.
Strategian mallina voidaan käyttää Itämeren aluetta koskevaa EU:n strategiaa, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi 29.−30. lokakuuta 2009.
This could follow the model of the European Strategy for the Baltic Sea Region adopted by the European Council of 29 and 30 October 2009.
Tonavan aluetta koskevan strategian olisi keskityttävä tiettyihin ensisijaisiin alueisiin, joista voidaan mainita esimerkkeinä liikenne, ympäristön suojelu ja Tonavan ranta-alueiden taloudellinen kehitys.
The strategy for the Danube region should concentrate on such priority areas as transport, environmental protection and economic development in the Danube basin.
Euroopan parlamentti on jo edellisen vaalikauden aikana tukenut tällaisen strategian luomista: syyskuussa 2008 liikenne‑ ja matkailuvaliokunta lähetti valtuuskunnan Tonavan alueelle parantaakseen tietoisuutta tämän upean eurooppalaisen joen mahdollisuuksista, joita ei vielä hyödynnetä riittävästi.
The EP has, even in the previous parliamentary term, supported the creation of such a strategy: in September 2008, the Committee on Transport and Tourism sent a delegation to the Danube region with a view to improving awareness of the still insufficiently exploited potential of that great European river.
Valtuuskunnan vierailun jälkeen ehdotettiin laajennetun työryhmän perustamista ajamaan Tonavan asiaa parlamentissa.
Following the visit of this delegation, it was proposed to create an intergroup for promoting the Danube within Parliament.
Mainittu laajennettu toimintaryhmä perustettiin nykyisen vaalikauden alussa, ja se toimii läheisessä yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden asettamien Tonavasta vastaavien korkeiden edustajien, Tonavan altaan alueiden ja kaupunkien edustajien, komission ja muiden eurooppalaisten ja kansainvälisten instituutioiden sekä Tonavan altaan aluetta koskevien ensisijaisten hankkeiden koordinaattoreiden kanssa.
This intergroup was set up at the beginning of the present parliamentary term and will work closely with the high representatives for the Danube appointed by the Member States concerned, representatives of the regions and cities of the Danube basin and of the Commission and other European and international institutions, and the coordinators of the priority projects for the Danube basin region.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5847/09
WRITTEN QUESTION P-5847/09
Aikooko komissio painostaa Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusta varmistaakseen, että Länsi‑Dorsetin hallintopiirivaltuusto tarkistaa ilmanlaadun hallintaa koskevaa toimintasuunnitelmaansa typpidioksidipitoisuuden vähentämiseksi Chideockissa, Dorsetissa?
Will the Commission put pressure on the UK Government to ensure that West Dorset District Council revises its Air Quality Management Action Plan to reduce nitrogen dioxide levels in Chideock, Dorset?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5848/09
WRITTEN QUESTION P-5848/09
Englannissa hieman yli vuoden asuneella Ruotsin kansalaisella on vaikeuksia saada autolaina, koska hän ei ole asunut maassa kolmea vuotta, eikä hänellä siten ole esittää pankkien vaatimaa englantilaista asuinpaikkatodistusta kolmelta kuluneelta vuodelta.
A Swedish citizen who has been living and working in England for a little more than a year is having problems getting a bank loan to buy a new car, since he has not been resident in the country for three years and hence cannot provide the banks with a record of English addresses for the last three years, which they require.
Hän ei voi saada lainaa myöskään Ruotsista, koska hän hankkii tulonsa Englannissa.
He cannot obtain a bank loan in Sweden either, since his income is earned in England.
Hän ei voi myöskään hyödyntää Ison-Britannian hallituksen bonusjärjestelmää, joka liittyy uuden auton ostoon romutettavan auton tilalle, koska hänen autonsa oli rekisteröity toisessa maassa yli vuosi sitten.
Nor can he use the British Government's bonus-scheme, obtained when someone scraps a car and buys a new one, since the car was registered in another country up to one year ago.
Tällaiset ongelmat osoittavat, että vapaan liikkuvuuden esteitä on yhä, ja ne puolestaan estävät tehokasta työvoiman vapaata liikkuvuutta Euroopan unionissa.
These problems clearly demonstrate the obstacles that still exist regarding free movement and which prevent an efficient free movement of labour in the European Union.
Mitä Euroopan komissio tekee poistaakseen esteet, jotka liittyvät pankkien vaatimiin asuinpaikkatodistuksiin ja bonusjärjestelmiin, jotta EU:n kansalainen voi muuttaa toiseen jäsenvaltioon?
What is the European Commission doing to remove these obstacles regarding national address records, required by banks and for bonus-schemes, for EU citizens moving to another Member State?
Mitä Euroopan komissio tekee poistaakseen loput esteet, joita EU:n kansalainen kohtaa muuttaessaan toiseen jäsenvaltioon töihin?
What is the European Commission doing to remove the remaining obstacles faced by EU citizens moving to another Member State to work?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5871/09
WRITTEN QUESTION P-5871/09
Pakolaisasiain päävaltuutettu arvioi, että maapallon lämpeneminen pakottaa jopa 150 miljoonaa ”ilmastopakolaista” muuttamaan seuraavien 40 vuoden aikana.
The UNHCR estimates that global warming will force up to 150 million ‘climate refugees’ to move in the next 40 years.
Geneven yleissopimuksessa ei kuitenkaan taata mitään oikeuksia ilmastonmuutoksen seurauksien vuoksi muuttaville pakolaisille.
However, the refugees that flee due to the consequences of climate change are not granted any rights under the Geneva Convention.
Tästä syystä komissiolle esitetään seuraava kysymys:
Therefore, I would like to ask the Commission the following question:
onko millään jäsenvaltiolla lainsäädännössään tai laintulkinnassaan minkäänlaista perustaa, jonka pohjalta voidaan myöntää joko väliaikaisia tai pysyviä oleskelulupia sääolosuhteiden, ympäristön tilan heikkenemisen tai ilmastonmuutoksen vuoksi?
Do any of the Member States, in their legislation or interpretation of the law, have any basis for granting residence permits — either temporary or permanent — on the grounds of weather conditions, environmental degradation or climate change?
Jos on, onko tätä mahdollisuutta käytetty?
If so, has it been used?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5872/09
WRITTEN QUESTION P-5872/09
Aihe: EU:n ja Yhdysvaltojen suhteet
Subject: EU‑US relations
EU ja Yhdysvallat ovat vuodesta 2007 käyneet vuoropuhelua transatlanttisen talousneuvoston puitteissa keskinäisen kaupankäynnin helpottamiseksi.
Since 2007 the EU has been carrying on a dialogue within the framework of the Transatlantic Economic Council (TEC) with a view to facilitating trade between the EU and the USA.
Nyt kun yhteistyötä on tehty kohta kolme vuotta, haluaisin kysyä komissiolta: 1.
Given that this cooperation has now been going on for nearly three years, I should like to ask the Commission: 1.
Mitä konkreettisia tuloksia transatlanttisessa talousneuvostossa on tähän mennessä saavutettu? 2.
What concrete results has the TEC achieved so far? 2.
Millaisia konkreettisia tuloksia transatlanttiselta talousneuvostolta odotetaan lähitulevaisuudessa (seuraavien kuuden kuukauden aikana)?
What concrete results are expected from the TEC in the near future (the next six months)?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5877/09
WRITTEN QUESTION P-5877/09
Aihe: Hypo Alpe Adria – Tuki ja vastuu
Subject: Hypo Alpe Adria — aid and liability
Omien arvioidensa sekä eri tiedotusvälineissä esitettyjen tietojen mukaan Hypo Group Alpe Aldria (HGAA) ‑pankin vuoden 2009 tappiot ovat ”huomattavasti yli miljardin”.
By its own account and according to various media reports, Hypo Group Alpe Adria (HGAA) will make ‘considerably more than a billion’ in losses in the 2009 financial year.
Tästä syystä pankin pääomistaja, Bayerische Landesbank, haluaisi 10. joulukuuta 2009 pidettävässä ylimääräisessä yhtiökokouksessa saada muut osakkaat eli Grazer Wechselseitige Versicherung ‑yhtiön ja Kärntenin osavaltion jakamaan vastuuta pankin pääoman lisäämiseksi, jolloin tappioiden vaikutukset lieventyvät.
For this reason, the majority shareholder, Bayerische Landesbank wants to agree a burden-sharing scheme with the other shareholders, Grazer Wechselseitige Versicherung and the region of Carinthia, at an extraordinary general meeting on 10 December 2009, in order to increase the bank's capital base as a cushion for the losses.
Lisäksi Kärntenin osavaltio harkitsee aiempien sitoumustensa, kun se vielä oli pankin pääomistaja, lisäksi ylimääräisen vastuun kantamista pankin tappioista.
Furthermore, the region of Carinthia is considering assuming further liabilities in addition to these already assumed from when it was the bank’s main shareholder.
Merkitsisikö Kärntenin osavaltion osallistuminen suunnitteilla olevaan pääoman korottamiseen yhteisön oikeuden asiaa koskevien säännösten vastaista tukea?
Would participation in the planned increase in capital be considered illegal aid under the relevant provisions of EC law?
Onko Euroopan unionin kilpailulainsäädännön mukaan mahdollista, että julkiset viranomaiset kantavat yli 18 miljardin euron suuruisen vastuun?
Is it even possible, under EU competition rules, for the public sector to take on liabilities in excess of EUR 18 billion?
Kuinka kauan vastuu yleensä on voimassa, kun kyse on laillisista ja sallituista velvoitteista, ja onko tällainen pitkän aikavälin vastuu unionin käytäntöjen mukaista?
Where liability is permitted, how long is the customary liability period and are such long-term liability pledges in line with EU practice?
Mitä mieltä komissio on siitä, että Kärntenin osavaltio myi HGAA-yhtiön vuonna 2007?
What is the Commission's assessment of the 2007 sale of HGAA by the region of Carinthia?
Toteutettiinko tarjouskilpailumenettely asianmukaisesti?
Was it properly put out to tender?
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jos tarkastelussa käy ilmi, että Kärntenin osavaltio on syyllistynyt lainvastaisiin toimiin?
What measures does the Commission propose to take if, during its investigations, it establishes that the region of Carinthia has acted illegally?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5883/09
WRITTEN QUESTION P-5883/09
Aihe: Slovakian Štúrovossa sijaitsevan paperitehtaan omaisuuden riipiminen
Subject: Asset stripping at Štúrovo paper mill in Slovakia
Irlantilainen Smurfit Kappa -yritys osti vuonna 2005 Štúrovossa sijaitsevan paperitehtaan ja omistaa sen osakkeista 98,5 prosenttia.
The Irish company Smurfitt Kappa bought Štúrovo paper mill in 2005 and has a 98.5 % stake in it.
Paperitehdas on viime aikoina joutunut vaikeuksiin: paperin ja pahvin hinnanlaskun lisäksi tappiot voidaan laskea yritysjohdon harkittujen väärien päätösten syyksi.
The plant has recently encountered difficulties: in addition to a fall in prices of paper and paperboard, losses can be ascribed to the deliberate poor decisions made by the company’s management.
Talousvaikeuksista huolimatta Štúrovon yritys myöntää käteislainoja emoyhtiölleen 0,6 prosentin vuosikorolla, vaikka enemmistöyritys ei kuitenkaan maksa lainaa takaisin vaan kasvattaa velkaansa jatkuvasti.
Despite these difficulties, the Štúrovo company is lending cash to its parent company at an annual interest rate of 0.6 %, yet the majority firm is not paying off this loan but simply increasing its obligation to it.
Euroopassa on vain kaksi puolikemiallista aallotuspaperia (fluting) valmistavaa yritystä: Štúrovo ja suomalainen Powerflute (joka kuuluu enemmistöomistajan perheimperiumille ja tarvitsee talousvaikeuksiensa vuoksi uusia markkina-alueita).
There are only two companies in Europe that produce fluting — the company in Štúrovo and the Finnish company Powerflute (which belongs to the family empire of the majority owner and has encountered difficulties, and needs a market for sales).
Perinteisen pahvin (nk. kraft border) tuotantoon verrattuna puolikemiallinen aallotuspaperi (fluting) on halvempaa ja ympäristön kannalta lupaavampaa.
Furthermore, compared with the traditional production of paperboard (known as ‘kraft board’), fluting is less expensive and is more promising from an environmental point of view.
Yritys on torjunut Slovakian tasavallan talousministeriön tarjoaman avun ja rahoitustuen, vaikka se on yksityistämisestään lähtien saanut valtiolta verokevennyksinä lähes 50 miljoonaa Slovakian korunaa.
The company was offered protection and financial aid by Slovakia’s Economy Ministry, but it rejected this offer despite having received tax relief of approximately SKK 50 million from the state since privatisation.
Vaikka investoijat ovat olleet kiinnostuneita ostamaan yrityksen kokonaan ja jatkamaan puolikemiallisen aallotuspaperin (fluting) valmistusta, omistajat ovat päättäneet pilkkoa yrityksen ja myydä sen omaisuuden erissä.
Despite the interest being shown by investors in purchasing the company as a whole and continuing to manufacture fluting, the owners decided to break up the company and sell off its assets individually.
Yritys ilmoitti 1. lokakuuta 2009 tuotannon lopettamisesta ja henkilöstön irtisanomisesta viimeistään maaliskuuhun 2010 mennessä.
On 1 October 2009, the company announced that it would be ceasing production and laying off its employees, a process that would be complete in March 2010.
Mitä komissio aikoo tehdä sen estämiseksi, ettei kyseisen alueen jo ennestään korkea työttömien määrä nouse edelleen usealla sadalla henkilöllä, sillä alihankkijat huomioiden tämä saattaisi vaikuttaa noin 1 000 perheeseen alueella?
What does the Commission intend to do to avoid hundreds more people becoming unemployed in an area where there is already a very high level of unemployment, not least as this may affect around 1 000 families in the region when subcontractors are taken into account?
Aikooko komissio tutkia yrityksen johtamista ja epäilystä varojen laittomasta siirrosta ulkomaalaiseen emoyhtiöön sekä omistajan pyrkimystä ”siirtää” kilpailija kauemmaksi päästäkseen tämän markkinoille?
Does the Commission intend to investigate the company’s management and the suspicion that assets are being illegally transferred to the foreign parent company, as well as the owner’s intention to ‘remove’ a competing company and thereby gain access to its market?
Eikö tällainen toimintatapa ole pääomien vapaan liikkuvuuden periaatteen vastainen?
Does action of this kind not infringe the principles of free movement of capital?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5932/09
WRITTEN QUESTION P-5932/09
Aihe: Lääkkeiden jakelu
Subject: Distribution of pharmaceuticals
Lääkevalmistajien käyttöönottama yhden ja ainoan jakelijan järjestely Skotlannissa on johtanut siihen, ettei julkinen terveydenhuoltojärjestelmä (NHS) pysty tarjoamaan lääkkeitä potilaille, etenkään loppukuusta, kiintiöiden takia.
The introduction by pharmaceutical producers of a single-distributor arrangement in Scotland has resulted in the National Health Service (NHS) being unable to provide medication to patients, particularly at the end of the month, owing to quotas.
Mahdollisuus käyttää eri jälleenmyyjiä ja jakelijoita antoi apteekeille varasuunnitelman ongelmatapauksissa.
Having the option of using different stockists and distributors gave pharmacies a back-up should anything go wrong.
Huolimatta vakuutteluista, ettei potilaiden lääketoimituksille aiheudu häiriöitä, lääkeyhtiön nimittämä yksi ja ainoa jakelija on vastoin direktiivin 2001/83/EY EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67 .
Despite reassurances that the supply of medicines to patients would not be disrupted, the designation of a sole distributor by a pharmaceutical company appears to contravene Article 81 of Directive 2001/83/EC OJ L 311, 28.11.2001, p.
81 artiklaa; direktiivissä säädetään, että jakelijat ”huolehtivat – – lääkkeen pitämisestä tarkoituksenmukaisesti ja jatkuvasti saatavilla”, mitä lääkeyhtiöt eivät tee.
67. ; the directive provides that distributors shall ‘ensure appropriate and continued supplies’, which pharmaceutical companies are failing to do.
Aikooko komissio ryhtyä toimiin sellaisia yhtiöitä vastaan, jotka eivät noudata 81 artiklaa?
Will the Commission take action against companies that disregard Article 81?
Onko lainsäädäntöä tarkoitus tarkastella uudelleen?
Are there any plans to revisit the legislation?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5933/09
WRITTEN QUESTION P-5933/09
Aihe: Maksupalveludirektiivin voimaansaattaminen
Subject: Transposition of the Payment Services Directive
Maksupalveludirektiivin tavoitteena on lisätä kilpailua ja edistää yhdenmukaisia käytäntöjä EU-alueella sekä nopeuttaa maksujen välitystä.
The aim of the Payment Services Directive is to boost competition and promote harmonised practices in the EU area, as well as to speed up the transmission of payments.
Suomessa maksupalveludirektiivi ollaan saattamassa voimaan maksulaitos- ja maksupalvelulaeilla.
In Finland the Payment Services Directive is being transposed by means of laws on payment institutions and services.
Pankkimaailmaan rakennettuun direktiiviin perustuvat lait ovat Suomessa uhkaamassa kätevien ja paljon käytettyjen mobiilipalveluiden tulevaisuutta.
These laws, based on a directive devised for the banking sector, are endangering the future of practical and much-used mobile phone services in Finland.
Suomessa matkaviestimiä voidaan käyttää moniin palveluihin, esimerkiksi paikallisliikenteen matkalippujen hankkimiseen ja välittämiseen matkapuhelimeen sekä telepalveluiden tarjoamiseen siten, että telepalvelun hinnassa on huomioitu hyödykkeen hankinta, jolloin puhelinsoitolla voi saada automaatista tuotteen (esim. virvoitusjuomapullon).
In Finland it is possible to use mobiles for many services, for example to purchase local travel tickets and receive them on one’s mobile phone, and to offer telecommunications services which enable the purchase of goods to be included in the price of the telecommunications service, so that is possible to obtain a vending machine product (e.g. a soft drink) by means of a phone call.
Myös viranomaiset ovat käyttäneet mahdollisuutta maksulliseen televiestintään lisäpalveluissaan (esim. Ajoneuvohallintokeskuksen tarjoamat ajoneuvojen rekisterikyselyt).
Certain authorities have also taken advantage of the opportunity of charging for mobile messaging for the use of their ancillary services (e.g. vehicle registration inquiries to the Finnish Vehicle Administration).
Nämä uudet käyttötarkoitukset ovat tietoyhteiskuntakehityksen myötä syntyneitä uusia ja kansalaisia hyödyttäviä palveluja.
These new applications are new services of benefit to the citizen which have arisen thanks to the development of the Information Society.
Maksupalveludirektiivin soveltaminen Suomessa olisi mahdollisesti aiheuttamassa merkittäviä muutostarpeita teleyritysten järjestelmiin ja sopimuksiin.
The transposition of the Payment Services Directive in Finland might require major changes in telecommunications companies’ systems and contracts.
Voimaanpanemisen viranomaistulkinta niin, että jotkut tietoyhteiskunnan edistykselliset telepalvelut kuuluvat direktiivin piiriin, on vaarassa saattaa teleoperaattorit hyvin hankalaan tilanteeseen: kaksinkertaisen ja osin ristiriitaisen sääntelyn piiriin sekä useiden laskutus- ja muiden järjestelmämuutosten kohteeksi.
The authorities’ interpretation of transposition, whereby some advanced Information Society telecommunications services fall within the scope of the directive, risks placing telecommunications operators in a very tricky position: they would be covered by two sets of partially conflicting rules, and they would be subject to a number of changes to invoicing and other systems.
Katsooko komissio, että kansallisessa voimaansaattamisessa telepalvelut voisi tai tulisi jättää kokonaisuudessaan maksupalveludirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle?
Does the Commission consider that, in the course of transposition at national level, telecommunications services could or should remain entirely outside the scope of the Payment Services Directive?
Vai tulisiko mahdollinen joitakin telepalveluita koskeva voimaansaattaminen tehdä viestintää koskevassa lainsäädännössä, jolloin teletoimialan erityispiirteet voitaisiin huomioida paremmin ja välttää päällekkäinen sääntely?
Or should any transposition regarding certain telecommunications services take place in the context of legislation on messaging, thus making it possible to take better account of the specific features of the telecoms sector and avoid duplicating regulation?
Suomi on yksi niistä harvoista jäsenvaltioista, jotka eivät ole panneet maksupalveludirektiiviä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/64/EY, annettu 13 päivänä marraskuuta 2007, maksupalveluista sisämarkkinoilla, direktiivien 97/7/EY, 2002/65/EY, 2005/60/EY ja 2006/48/EY muuttamisesta ja direktiivin 97/5/EY kumoamisesta, EUVL L 319, 5.12.2007. ajoissa täytäntöön (ennen 1.11.2009).
Finland is one of the few Member States which has not implemented the Payment Services Directive (PSD) Directive 2007/64/EC of Parliament and of the Council of 13 November 2007 on payment services in the internal market amending Directives 97/7/EC, 2002/65/EC, 2005/60/EC and 2006/48/EC and repealing Directive 97/5/EC Text with EEA relevance, OJ L 319, 5.12.2007. on time (i.e. before 1 November 2009).
Komissio ei ole arvoisan parlamentin jäsenen kanssa samaa mieltä siitä, että maksupalveludirektiivi olisi ”pankkimaailmaan rakennettu direktiivi”.
The Commission does not share the position expressed by the Honourable Member that this directive has been ‘devised for the banking sector’.
Maksupalveludirektiivi tarjoaa yhdessä hiljattain annetun, tarkistetun sähköistä rahaa koskevan direktiivin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/110/EY, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009, sähköisen rahan liikkeeseenlaskijalaitosten liiketoiminnan aloittamisesta, harjoittamisesta ja toiminnan vakauden valvonnasta, direktiivien 2005/60/EY ja 2006/48/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2000/46/EY kumoamisesta, EUVL L 267, 10.10.2009. kanssa ajanmukaisen ja sopivan oikeudellisen kehyksen, joka antaa kaikille maksupalveluntarjoajille mahdollisuuden päästä maksupalvelumarkkinoille ja kehittää innovatiivisia maksupalveluja (kuten mobiilimaksuja) riippumatta siitä, ovatko ne pankkeja vai muita palveluntarjoajia, kuten televiestintä- tai tietotekniikkapalvelujen tarjoajia.
Together with the recently adopted revised e-money Directive Directive 2009/110/EC of Parliament and of the Council of 16 September 2009 on the taking up, pursuit and prudential supervision of the business of electronic money institutions amending Directives 2005/60/EC and 2006/48/EC and repealing Directive 2000/46/EC Text with EEA relevance, OJ L 267, 10.10.2009. , the PSD offers a modern and suitable legal framework allowing all payment service providers, be they banks or non-banks such as telecom or Information Technology (IT) providers, to enter the payment market and develop innovative payment services (e.g. m-payments).
Tällaiset palvelut kuuluvat maksupalveludirektiivin soveltamisalaan, eikä niitä voida jättää kansallisella tasolla sen soveltamisalan ulkopuolelle, koska direktiivillä pyritään täydelliseen yhdenmukaistamiseen.
Such services fall within the scope of the PSD and, given the full harmonisation nature of the directive, cannot be exempted at national level.