natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jotta bulgarialaiset saisivat äänestää Serbiassa, Bulgarian viranomaiset pyysivät Serbian hallitukselta lupaa perustaa äänestyspaikat Tsaribrodiin (Dimitrovgrad) ja Bosilegradiin.
In order to ensure that Bulgarians living in Serbia could exercise their right to vote, the Bulgarian authorities asked the Serbian Government whether polling stations could be opened at Tsaribrod and Bosilegrad since, under Bulgarian electoral law, polling stations can only be opened abroad with the express consent of the host state.
Koska vähemmistö on köyhä, suurella osalla ei ollut varaa matkustaa äänestämään.
For financial reasons, many of the Bulgarians living on the western border were unable to travel and to exercise their right to vote.
Estämällä äänestyspaikkojen perustamisen Tsaribrodiin ja Bosilegradiin Serbian viranomaiset vaikuttivat merkittävästi bulgarialaisen vähemmistön poliittisten oikeuksien rajoittamiseen.
Hence, by refusing to open polling stations in Tsaribrod and Bosilegrad, the Serbian authorities were instrumental in limiting the political rights of the Bulgarian minority.
Äänestyspaikkojen perustamisen estäminen oli aiheetonta myös siksi, että näihin kaupunkeihin perustettiin äänestyspaikat Bulgarian vuosien 2005 ja 2009 parlamenttivaaleja varten.
Moreover, their refusal to open polling stations in Tsaribrod and Bosilegrad was unjustified as similar polling stations had been opened there for the general elections in 2005 and 2009.
EU:n ehdokasvaltion aseman tavoittelijana Serbian tulisi laatia oikeudellinen kehys vähemmistöjen oikeuksien suojelemiselle ja noudattaa tätä oikeuskehystä käytännössä.
As a country attempting to secure EU candidate status, Serbia should not only ensure that a legal framework exists to safeguard the rights of minorities, but also apply that framework in practice.
Mainitsemani ongelman vuoksi esitän seuraavat kysymykset: 1.
In the light of the above, can the Commission state: 1.
Katsooko komissio, että estämällä äänestyspaikkojen perustamisen Tsaribrodiin ja Bosilegradiin Serbia rikkoi bulgarialaisen vähemmistön poliittista oikeutta äänestää Bulgarian tasavallan presidentinvaaleissa 23. lokakuuta 2011? 2.
Whether it considers that by refusing to open polling stations in Tsaribrod and Bosilegrad, Serbia has not violated the political rights of the Bulgarian minority, and in particular its right to vote in the Bulgarian presidential election held on 23 October 2011? 2.
Lähettääkö komissio Serbian hallitukselle tiedustelun selvittääkseen, miksi äänestyspaikkojen perustaminen Tsaribrodiin ja Bosilegradiin estettiin?
Whether it will ask the Serbian Government to clarify the reasons for refusing to open polling stations in Bosilegrad and Tsaribrod?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011798/2011
Question for written answer E-011798/2011
Aihe: Laittoman maahanmuuton hallinta
Subject: Monitoring illegal immigration
Laittoman maahanmuuton globalisoitumisella on merkittäviä vaikutuksia sosiaaliseen, taloudelliseen ja väestörakenteeseen liittyvään kehitykseen EU:n alueella.
The globalisation of illegal immigration is having a major impact on social, economic and demographic processes within the European Union.
Maahanmuuton tehoton hallinta saattaa johtaa epävirallisen talouden kasvuun, synnyttää jännitteitä vastaanottavissa yhteiskunnissa sekä johtaa laittomien maahanmuuttajien nöyryyttämiseen ja hyväksikäyttöön.
The inefficient management of migration processes could lead to the emergence of an informal economy, a build-up of tension within the societies of host countries and to the debasement and exploitation of illegal immigrants.
Toisaalta ongelmana on se, että jäsenvaltioiden mukaan maahanmuuton avulla vapaina olevia työpaikkoja täytetään tehokkaasti epäedullisin ehdoin, ja tällä tavoin syrjitään asianomaisten maiden omia kansalaisia.
Furthermore, the problem is that the Member States think that migration processes will have a positive impact on their economies, because the immigrants will be able to fill vacant posts in less favourable conditions, which amounts to discrimination against the citizens of the countries concerned.
Yleensä ottaen yhteinen maahanmuuttopolitiikka saattaisi synnyttää tietyissä jäsenvaltioissa väärinkäytöksiä jäsenvaltioiden pyrkiessä nopeuttamaan talouskehitystään maahanmuuttajien kustannuksella, ja se saattaisi lisätä ihmiskauppaa – joka on EU:n alueella saavuttanut uhkaavat mittasuhteet.
Generally speaking, a common migration policy would lead to abuses by certain Member States seeking to use immigrants to stimulate their economic development, as well as bringing about an increase in the trafficking of human beings, a phenomenon that is taking on worrying proportions within the EU.
Millä tavoin komission mielestä olisi torjuttava laitonta maahanmuuttoa noudattaen johdonmukaisesti yhtenäistä lähestymistapaa järjestäytyneen rikollisuuden vastustamiseksi tehokkaalla tavalla tai paikallisella tasolla yksittäisten kansallisten strategioiden avulla?
Does the Commission take the view that we should combat illegal immigration coherently, taking a common approach to take effective action against criminal organisations, or should this be done at local level via individual national initiatives?
Katsooko komissio, että laiton ja laillinen maahanmuutto ovat yhteydessä toisiinsa ja että laittoman maahanmuuton torjunnalla on tärkeä osa laillista maahanmuuttoa koskevan politiikan kehittämisessä?
Does the Commission think that illegal and legal immigration are linked, and that combating illegal immigration is vital in order to set up a legal immigration policy?
Miten ehkäistään kielteisiä vaikutuksia, joita laittomalla maahanmuutolla on paikallisväestöön?
How can the negative effects that illegal immigration will have on local populations be avoided?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011799/2011
Question for written answer E-011799/2011
Aihe: Lämmönkäyttäjien oikeuksien loukkaaminen Bulgariassa
Subject: Infringements of the rights of heating users in Bulgaria
Bulgarian lainsäädännön mukaan henkilöt, jotka omistavat asunnon energianjakelukeskukseen liitetyssä asunto-osakeyhtiössä, ovat lämmönkäyttäjiä, ja siksi heidän on maksettava lämmityksestä.
According to Bulgarian law, the owners of flats connected to the central heating network are consumers of heat and as such obliged to pay for it.
Rakennuksen – asunto-osakeyhtiön – lämmittäminen jakautuu kolmeen osaan: asuntojen lämmitys, rakennuksen yhteisten tilojen lämmitys ja lämmitys, joka on erillään rakennuksen lämmitysjärjestelmästä.
The energy needed to heat a block of flats is divided into three components: home heating energy, communal heating energy, and energy delivered by the building’s boiler.
Siten kerrostalon jokaisen asunnonomistajan on maksettava nk. lämmitysjärjestelmämaksu riippumatta siitä, onko hän energiayhtiön asiakas vai ei.
The flat-owners in a block all have to pay the ‘boiler charge’ whether or not they are registered with the district heating company.
Välttyäkseen maksulta useat asunnonomistajat kieltäytyvät rakennusvaiheessa asennuttamasta kotiinsa lämmitysjärjestelmää.
To escape this charge, many owners decide at the outset, when their flats are built, to do without heating.
Heidän mielestään energiayhtiöllä ei olisi aihetta periä maksuja lämmityksestä, koska heidän kotiinsa ei ole asennettu lämmitysjärjestelmää.
Their assumption is that if there are no heating pipes in their flats, the district heating company will have nothing to charge them for.
Valitettavasti heidän odotuksensa eivät ole toteutuneet.
That thinking is unfortunately not borne out.
Energiayhtiöt väärinkäyttävät monopoliasemaansa ja keräävät maksuja kaikilta asunnonomistajilta, vaikka useilla heistä ei ole lämmitysjärjestelmää.
Energy suppliers abuse their monopoly and levy charges on all owners, regardless of the fact that many owners have no heating system in their flat.
Tällaisia väärinkäytöksiä on paljon.
The instances of abuse are legion.
Asunto-osakeyhtiön asukkaiden on vastoin tahtoaan maksettava lämmityksestä, jota he eivät edes käytä, koska heidän kotiinsa ei ole asennettu lämmitysjärjestelmää.
Owner-occupiers are forced against their will to pay for energy that they cannot possibly consume, as they do not have heating systems in their flats.
Energiayhtiöt rikkovat toiminnallaan käyttäjien oikeutta valita vapaasti haluamansa palvelut.
By their actions the energy suppliers are encroaching on consumers’ freedom to choose the services that they wish to use.
Katsooko komissio, että lämpöpatterinsa irrottaneiden asunnonomistajien velvollisuus maksaa lämmitysjärjestelmämaksu on vastoin kansalaisten kuluttajan oikeuksia? 2.
Does the Commission take the view that the mandatory boiler charge imposed on owners who have had their radiators removed is incompatible with the rights which citizens should enjoy as consumers?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011800/2011
Question for written answer E-011800/2011
Aihe: Bulgarialaisten yrittäjien tukiohjelmaan kuuluvien varojen jakamisen valvonta
Subject: Monitoring of the use of funding for the programme entitled ‘Support for Bulgarians with entrepreneurial spirit’
Eurooppalaisen Support for Bulgarian Entrepreneurs -ohjelman (Tukea bulgarialaisille yrittäjille) avulla vähennetään käytännössä työttömyyttä, koska sen kautta 2 500 työtöntä toisen asteen tai sitä korkeamman koulutuksen saanutta bulgarialaista saa korkeintaan 20 000 Bulgarian levan avustuksen voidakseen aloittaa oman yrityksen ja välttääkseen riskialttiin vaihtoehdon ottaa lainaa.
The European programme entitled ‘Support for Bulgarians with entrepreneurial spirit’ will help to reduce unemployment, given that 25 000 unemployed Bulgarians who have completed secondary or further education will be offered a non-repayable grant of BGN 20 000 to help them set up their own firms, sparing them the risky step of taking out a bank loan or borrowing money from another person.
Ohjelmassa on tietenkin vaatimuksia, jotka koskevat pääasiassa osallistumista kursseille lisäpätevyyden saamiseksi, jolloin ohjelmaan osallistujat saavat kahdeksan levaa osallistumisesta yhteen opetuspäivään.
The recipients must of course meet a number of requirements, and these essentially entail attending courses with a view to obtaining an additional qualification; programme participants will be paid BGN 8 for each day’s attendance at such a course.
Valitettavasti sosiaaliturvaan liittyy edelleen ongelma.
Unfortunately, however, the question of insurance remains unresolved.
Kyseiset vähäiset varat eivät voi kattaa sosiaaliturvamaksuja, jotka on maksettava kansalliselle verovirastolle.
The paltry amounts of support provided would not be enough to cover the insurance contributions to be paid to the State tax authorities.
On myös hämmästyttävää, että yritys on rekisteröitävä, vaikka avustuksen saamisesta ei ole takeita, ja sellainen hanke on suuri ja perusteeton kustannus työttömälle.
It is also striking that registration of the new firms is mandatory, even though there is no guarantee whatsoever that the funding will actually be approved.
Toisena ongelmana on ohjelman avoimuuden puute.
A step of this kind, however, would generate substantial and unjustified expense for an unemployed person.
Jopa 20 000 levan avustuksen saaminen voi olla perusteena lukuisille petosyrityksille.
Other problems include the non-transparent nature of the programme and the fact that a sum of BGN 20 000 is available with no strings attached would be an open invitation to fraud.
Onko komissio samaa mieltä, että hyväksikäyttötapauksia voi esiintyä, kun avustuksen saamiseksi rekisteröidään kuvitteellisia yrityksiä?
Does the Commission concede that abuses in the form of the registration of fictitious firms in order to secure grants cannot be ruled out?
Jos näin on, miten kyseiset menettelyt voidaan estää?
If so, how could such practices be prevented?
Kun otetaan huomioon, että ohjelma kestää melko kauan, vuosina 2010–2013, aikooko komissio vaatia avoimuuden vuoksi työvoimatoimistolta vuosikertomuksia varojen käytöstä?
Given the length of the programme (2010-2013), does the Commission plan to insist that the Bulgarian national employment agency should submit an annual report on the use of EU appropriations, in keeping with the principle of transparency?
Mitä menetelmiä on tarjolla oikeiden ehdokkaiden valitsemiseksi, ja miten valeyhtiöihin liittyvät väärinkäytökset estetään?
What methods will be used to select potential recipients, and how will unfair practices, involving the use of front men ineligible for the scheme, be prevented?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011801/2011
Question for written answer E-011801/2011
Aihe: Jäsenvaltioiden maatalousmaiden vuokraamista koskevien vaatimusten yhdenmukaistaminen
Subject: Harmonisation of Member State requirements for the rental of farmland
Euroopan parlamentin maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnassa keskusteltiin 5.10.2011 maatalousmaan korkeista vuokrista ja niiden kielteisestä vaikutuksesta maatalouden eri alojen kehitykseen.
On 5 October 2011, the European Parliament’s Committee on Agriculture and Rural Development debated the high rental prices for agricultural land and their adverse impact on agricultural development.
Koska komissio pitää maatalousmaata olennaisena edellytyksenä maatilan perustamiselle ja kehittämiselle, sen mielestä vuokrien nousu tällä alueella johtaisi tuotantokustannusten kasvuun.
In viewing farmland as a material requirement for the establishing and development of farm holdings, the Commission adopted the unanimous position that the increase in rental prices for farmland was resulting in a rise in production costs.
On myös tärkeää korostaa sitä, että maatalousmaan vuokraamisesta eli maanvuokrauksesta syntyvät ongelmat eivät rajoitu korkeisiin vuokriin.
It is important to stress that the problems stemming from the rental — or ‘leasing’ — of farmland do not relate solely to high rental prices.
Bulgarian maatilajärjestelmä on päinvastoin esimerkki siitä, että maanvuokrauksen puutteellinen lainsäädäntö ajaa umpikujaan lukuisat pienviljelijät ja iäkkäämmät ihmiset, joiden tärkein elanto on maatalousmaa.
On the contrary, the structure of agricultural holdings in Bulgaria is an example of how shortcomings in the rules on agricultural leasing are placing small farmers and the elderly — whose depend on the land for their livelihood –in dire straits.
Bulgariassa tällä hetkellä voimassa olevan maanvuokrasopimuslain mukaan maanvuokraussopimuksen lyhin kesto on neljä maatalousvuotta.
Under the law currently applicable to agricultural leasing in Bulgaria, the minimum leasehold period is four farming years.
Vuokranantajat ovat enimmäkseen iäkkäämpiä ihmisiä, jotka elävät kylissä ja ovat halukkaita vuokraamaan maatalousmaansa paljon pidemmäksi ajaksi.
Lessors, who are very often elderly people living in the adjacent village, are agreeing to lease their land for far longer periods.
Vaikka vuokranantajilla on vapaus tehdä maanvuokraussopimus, monet heistä eivät pysty ennakoimaan, mitä seurauksia on sopimuksesta, joka tosi asiassa heikentää heidän mahdollisuuksiaan viljellä maata ja saada siitä tuloja.
Even if lessors are entering into leasehold agreements of their own free will, many of them do not envisage the consequences of such agreements, which in fact deprive them of the possibility of working their own land and receiving an income from it.
Samanaikaisesti maanvuokraajat tekevät useita tämäntyyppisiä sopimuksia ja perustavat suuria maatiloja, joille he saavat valtavia tukia Euroopan unionilta.
At the same time, owing to the plethora of such agreements, lessees are creating large farm holdings, for which they also receive large‑scale subsidies from the European Union.
Tämän prosessin seurauksena yhden EU:n yhteisen maatalouspolitiikan tärkeimmän mekanismin – tilakohtaisten suorien tukien – painopiste siirtyy.
As an upshot of all this, the focus is also being shifted away from one of the basic mechanisms of the EU’s common agricultural policy, namely direct farm payments.
Tähän liittyen kysyn teiltä seuraavaa: 1.
Can the Commission state, in this connection: 1.
Katsooko komissio, että pitkäaikaiset maanvuokraussopimukset vaikuttavat kielteisesti Euroopan unionin maatalouteen? 2.
Whether it does not view these long‑term leasehold agreements as having an adverse impact on farming in the EU? 2.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011802/2011
Question for written answer E-011802/2011
Aihe: Bulgarialaisen vähemmistön oikeuksien takaaminen Serbiassa
Subject: Safeguarding the rights of the Bulgarian minority in Serbia
Komission 12. lokakuuta 2011 Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamassa tiedonannossa Serbian hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi komissio toteaa, että Serbia on luonut kiinteän oikeudellisen kehyksen vähemmistöjen perusoikeuksien takaamiseksi mutta sen täytäntöönpano ei ole vielä tehokasta.
In its communication to the European Parliament and the Council of 12 October 2011 on Serbia’s application for membership of the European Union, the Commission states that Serbia has put in place a sound legal framework for guaranteeing the fundamental rights of minorities, but that this has not yet been effectively implemented.
Sama johtopäätös tehtiin vuoden 2010 Serbian edistymiskertomuksessa.
The same observation is made in the 2010 report on the progress made by Serbia.
Vastauksessaan 15. helmikuuta 2011 esitettyyn kirjalliseen kysymykseemme E-000934/2011 , joka koskee bulgarialaisen vähemmistön mahdollisuutta saada opetusta äidinkielellään, komissio oli samaa mieltä kanssamme siitä, että Serbian on lisättävä ponnisteluja asiassa.
In its response to our Question E‑000934/2011 of 15 February 2011 on restrictions on the Bulgarian minority’s access to education in their mother tongue, the Commission agrees with us that Serbia needs to make further efforts in this direction.
Komissio myös vakuutti meille, että se ottaa kyseiset asiat esille tapaamisissa Serbian viranomaisten kanssa ja seuraa edistystä EU:n Belgradin-edustuston kautta.
The Commission also gave assurances that it would raise these issues in the framework of meetings with the Serbian authorities and that it would monitor developments in them through the European Union Delegation in Belgrade.
Komissio korosti lopuksi, että vähemmistöjen tilanne arvioitaisiin lausunnossa Serbian hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi.
In conclusion, the Commission stated that an assessment of the situation of minorities would be provided in its opinion on Serbia’s application for membership of the EU.
Kyseistä arviointia ei ole kuitenkaan 12. lokakuuta 2011 hyväksytyssä lausunnossa.
There is no such assessment in the opinion adopted on 12 October 2011.
Lisäksi ainoa komission tiedonannossa käsittelemä vähemmistöihin liittyvä asia koskee romanivähemmistöä.
Furthermore, the only minority problem which the Commission considers in the communication is that connected with the Roma minority.
Lausunnossa ei ole lainkaan tietoja siitä, onko bulgarialaisen vähemmistön mahdollisuus saada opetusta äidinkielellään parantunut.
The opinion contains no information on whether there has been an improvement in the Bulgarian minority’s access to education in their mother tongue.
Annoimme kirjallisessa kysymyksessämme E-000934/2011 tarkkoja esimerkkejä Dimitrovgradissa sijaitsevan Pyhän Kyrilloksen ja Methodioksen lukion rehtorin kohtaamista ongelmista, kun hän yritti harjoittaa oikeutta bulgariankieliseen opetukseen.
In our Written Question E‑000934/2011 we gave specific examples of the problems that the director of the Saint Cyril and Saint Methodius School in Dimitrovgrad encountered in trying to exercise the legal right to education in Bulgarian language.
Tähän mennessä ei ole tiedossa, ovatko Serbian viranomaiset ryhtyneet tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen sujuvan bulgariankielisen koulutuksen tarjonnan koulussa.
At present there is no information as to whether the Serbian authorities have taken the necessary steps to ensure the smooth provision of education in Bulgarian in that secondary school.
Koska komission velvollisuutena on seurata Serbian edistymistä vähemmistöjen oikeuksia koskevissa asioissa kattavasti eikä yksipuolisesti – kuten vain romanivähemmistön oikeuksia koskevissa asioissa, haluamme esittää komissiolle seuraavat kysymykset: 1.
Since the Commission has an obligation to monitor the progress made by Serbia in the field of minority rights as a whole — and not solely with an eye to the rights of the Roma minority — can the Commission state: 1.
Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt selvittääkseen, ovatko Serbian keskusviranomaiset luoneet esteitä bulgariankielisen opetuksen tarjoamiselle Dimitrovgradin Pyhän Kyrilloksen ja Methodioksen lukiossa? 2.
What action is has taken to assess whether the national Serbian authorities have created obstacles to the introduction of education in Bulgarian at the Saint Cyril and Saint Methodius secondary school in Dimitrovgrad; 2.
Mikä on komission arvio Serbian edistymisestä bulgarialaisen vähemmistön oikeuksien takaamisessa?
What its assessment is of the progress made by Serbia with regard to safeguarding the rights of the Bulgarian minority?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011803/2011
Question for written answer E-011803/2011
Aihe: Laittoman rakentamisen torjunta EU:n alueella
Subject: Preventing unauthorised building in the EU
Viime vuosina EU:n alueella on ollut suuntauksena torjua laitonta rakentamista jäsenvaltioiden alueelle.
Attempts have increasingly been made in recent years to curb unauthorised building in Member States.
Ongelma on syntynyt siitä, että monissa valtioissa ollaan jäljessä maankäyttöä, kaavoitusta ja sen suunnittelun erityisnäkökohtia koskevan sääntelyn kehittämisessä.
The problem has arisen because many countries have been slow to draw up land use, zoning, and planning regulations.
Tästä syystä yksinomaan valtion omistuksessa oleville massiiveille rakennetaan valtavia laittomia rakennuksia, jotka laillistetaan niiden valmistuttua.
As a result, many buildings have been erected without authorisation in wooded areas, more often than not on public land; once completed, they are declared legal.
Esimerkiksi Kreikassa, Espanjassa ja Bulgariassa laittoman rakentamisen ongelma liittyy läheisesti siihen, ettei kansalaisilla näissä valtioissa ole tarkkaan määritettyjä omistusoikeuksia, eikä maankäyttöä ja kaavoitusta ole määritetty selkeästi.
In Greece, Spain, and Bulgaria, for example, the problem of unauthorised building is linked very closely to the uncertainties regarding ownership, given that there are no clear definitions governing land use and zoning.
Omistusoikeus rekisteröidään julkisiin rekistereihin, mikä on osoittautunut byrokraattiseksi ja hankalaksi, sillä käsittelyyn tarvitaan tavallisesti kahdeksaa organisaatiota, mikä puolestaan luo erinomaiset edellytykset korruptiolle.
Ownership is recorded in public registers, and that poses difficulties in terms of administrative formalities, which — on average — involve eight agencies, creating an ideal breeding ground for corruption.
Käytännössä laiton rakennus laillistetaan, ja kyseisen valtion on sijoitettava paljon talousarviomäärärahoja näiden rakennusten purkamiseen, mikä todistaa, että ongelmaa hoidetaan heikosti Euroopan tasolla.
It thus happens in practice that unauthorised building is legalised after the event; the fact that the countries affected have to earmark substantial budget funds for the demolition of the buildings in question shows how poorly regulated these matters are at European level.
Katsooko komissio tarpeelliseksi luoda omistusoikeusjärjestelmän, uusia tuottavampia kiinteistöjen laillistamismenettelyjä ja -käytäntöjä estääkseen massiivisen laittoman rakentamisen?
Does the Commission believe that it should establish an ownership system and more effective new procedures and practices for the legalisation of property, so as to prevent unauthorised building on a massive scale?
Onko riittävää, että tietyn jäsenvaltion rahoitustuki keskeytetään, jos se viivästelee laittomien rakennusten havaitsemisessa ja purkamisessa alueellaan?
Is it sufficient to suspend financial aid when a Member State takes too long to find and demolish buildings erected illegally on its territory?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011804/2011
Question for written answer E-011804/2011
(13. joulukuuta 2011)
(14 December 2011)