natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ei ole olemassa tietoa siitä, että rahasto olisi käynnistetty asetuksessa säädettyyn määräaikaan (31. maaliskuuta) mennessä.
As at the deadline laid down in the regulation (31 March), there has been no news about the Fund's launch.
Mitä muita toimijoita osallistuu rahaston hallinnointiin (asetuksessa mainitaan yksi tai useampia rahoituksen välittäjiä, kuten kansainväliset rahoituslaitokset).
Which other stakeholders will manage the instrument (the regulation refers to one or more financial intermediaries such as international financial institutions)?
Komissiota pyydetään myös selvittämään Euroopan komission roolia ja osallisuutta rahoituksen hallinnoinnissa ottamalla.
What role and involvement will the Commission have in the management of the Fund?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-003896/2011
Question for written answer P-003896/2011
Aihe: Tutkimus lasten sormenjälkien luotettavuudesta
Subject: Study on the reliability of children's fingerprints
Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät tammikuussa 2009 yhteispäätösmenettelyllä muutokset vuonna 2004 säädettyyn asetukseen, jonka tarkoituksena oli parantaa ja yhdenmukaistaa EU:n kansalaisten passien ja matkustusasiakirjojen turvavaatimuksia sekä turvata kyseiset asiakirjat väärentämiseltä ja ottaa samalla käyttöön biometriset tunnisteet.
In January 2009, in accordance with the codecision procedure, Parliament and the Council adopted amendments to the 2004 regulation aimed at improving and harmonising security standards designed to protect EU citizens' passports and travel documents against fraudulent use, and at the same time introduce biometric identifiers.
Vuoden 2004 asetuksessa säädetään, että viimeistään kesäkuun 2009 alusta kaikkien jäsenvaltioiden pitää kerätä sormenjäljet lapsilta ilman ikärajaa.
The 2004 regulation stipulated that, by June 2009 at the latest, all the Member States would have to record children's fingerprints, without any age limit.
(Eri jäsenvaltioiden pilottihankkeiden yhteydessä) tehtyjen tutkimusten mukaan on äärimmäisen vaikeaa kerätä sormenjälkiä, ja varsinkin luottaa niihin, alle 6-vuotialta lapsilta.
According to the studies now available (resulting from pilot projects carried out in a number of Member States), it is extremely difficult to take or rely on the fingerprints of children under the age of six.
Mukaan vaadittiin myös tarkistuslauseke, jolla säädetään, että ikäraja asetetaan ja yhdenmukaistetaan ehdottomasti kaikkien jäsenvaltioiden osalta neljän vuoden aikana.
The regulation also contained a review clause according to which a definitive harmonised age limit should be set at the end of this four-year period.
Tässä yhteydessä komissiota pyydettiin suorittamaan tutkimus, jossa arvioidaan lasten sormenjälkien luotettavuus.
For this purpose, the Commission was called on to carry out a study assessing the reliability of children's fingerprints.
Ottaen huomioon, että määräaika on umpeutumassa eikä Euroopan parlamentti ole vielä saanut käsiinsä tätä tutkimusta, pyytäisin komissiota ilmoittamaan, onko kyseinen tutkimus jo valmis.
Bearing in mind that this period is now coming to an end and Parliament has not yet had access to the above study, can the Commission say whether the study has already been completed?
Mikäli se ei ole vielä valmis, tiedustelisin missä vaiheessa tutkimus on ja mitkä syyt ovat aiheuttaneet viivästyksen.
If not, what stage has been reached, and what are the reasons for any delay?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-003897/2011
Question for written answer P-003897/2011
Aihe: Tonnistoverojärjestelmät ja tasapuolisen kilpailun turvaaminen merenkulkualalla
Subject: Tonnage tax systems and ensuring fair competition in maritime transport
Euroopassa ollaan oltu huolestuneita EU:n jäsenvaltioiden merenkulun kansainvälisestä kilpailukyvystä niin kutsuttuihin mukavuuslippuvaltioihin verrattuna.
In Europe there has been concern about the international competitiveness of the EU Member States’ maritime transport industries in comparison with those of so-called flag-of-convenience countries.
Näissä maissa varustamojen verotus, miehistökustannukset sekä osaksi myös aluksille ja miehistön pätevyydelle asetettavat vaatimukset ovat selvästi alhaisemmat kuin EU:n jäsenvaltioissa.
In those countries, taxation of shipping lines, costs of crews and to some extent also requirements applicable to vessels and to the qualifications of crew members are substantially lower than in the EU Member States.
Myös EU-maiden välillä on turvattava tasapuoliset kilpailuolosuhteet merenkulkualalla.
Fair competition in maritime transport must also be guaranteed among EU Member States.
Tonnistoverojärjestelmä on käytössä seuraavissa EU-maissa: Kreikka, Alankomaat, Saksa, Iso-Britannia, Tanska, Espanja, Suomi, Irlanti, Belgia, Ranska, Italia, Puola ja Latvia.
Tonnage tax systems are in use in the following Member States: Greece, the Netherlands, Germany, Britain, Denmark, Spain, Finland, Ireland, Belgium, France, Italy, Poland and Latvia.
Eri jäsenvaltioiden järjestelmissä on kuitenkin suuriakin eroavaisuuksia.
However, disparities exist between Member States’ systems which in some cases are quite substantial.
Tasapuolisen kilpailun turvaamiseksi tonnistoverojärjestelmien olisi oltava keskenään vertailukelpoisia.
In order to guarantee fair competition, tonnage tax systems should be comparable to one another.
Pienelle jäsenvaltiolle, kuten ulkomaankaupasta ja sen toimivista meriliikenneyhteyksistä riippuvaiselle Suomelle, tonnistoverojärjestelmän uudistaminen on erittäin tärkeää.
For a small Member State, such as Finland, which is dependent on foreign trade and its efficient maritime transport links, renewal of the tonnage tax system is extremely important.
Kyse on EU-maan kansainvälisen kilpailukyvyn ja huoltovarmuuden turvaamisesta sekä alan työllisyyden ja merimiesammattitaidon säilyttämisestä.
This is a matter of safeguarding an EU Member State’s international competitiveness and security of supply and preserving employment in the sector and professional seamanship know-how.
Suomen esittämän tonnistoverolain uudistuksen voimaantulo on kuitenkin viivästynyt vuosilla, koska ehdotuksen käsittely näyttää jumiutuneen komissioon.
However, the entry into force of the reform of the tonnage tax law proposed by Finland has been delayed for years because consideration of the proposal seems to have come to a standstill at the Commission.
Komission olisi käsiteltävä eri jäsenvaltioiden lakiehdotukset tasapuolisesti ja johdonmukaisesti.
The Commission should consider the various Member States’ legislative proposals equally and consistently.
Edellä mainittuun viitaten kysyn, mihin pikaisiin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä, jotta EU:ssa säilyisi tasavertainen, meriliikenteen valtiontuille laadittujen yhteisten suuntaviivojen mukainen kilpailutilanne?
What urgent measures will the Commission take to preserve equal competitive conditions in the EU in accordance with the common guidelines for state aid to maritime transport?
Entä millä perustein Suomen lakiehdotuksen käsittely on viivästynyt komissiossa vuosia ja milloin asiaan saadaan ratkaisu?
And on what basis has Finland’s legislative proposal been delayed at the Commission for years, and when will a decision be taken on it?
Komissio on samaa mieltä siitä, että meriliikenteen alalla on taattava tasapuoliset kilpailuedellytykset.
The Commission agrees that fair competition in maritime transport must be guaranteed.
Komissio antoi vuonna 2004 meriliikenteen valtiontukea koskevat suuntaviivat, joilla säännellään verohuojennusten myöntämistä merenkulkuyhtiöille.
In this context, the 2004 Commission guidelines on state aid to maritime transport specify under which conditions tax reductions may be granted to maritime companies.
Jäsenvaltioiden tehtävänä on hyödyntää suuntaviivojen antamia mahdollisuuksia.
It is of course the responsibility of the Member States to actually use the possibilities opened by these guidelines.
Suomen ehdotus tuli komission tietoon vasta lokakuun puolivälissä vuonna 2010.
The Finnish proposal was only notified to the Commission in mid‑October 2010.
Komissio odottaa parhaillaan vastauksia Suomen viranomaisille lähettämiinsä kysymyksiin.
The Commission is waiting for replies to questions sent to the Finnish authorities.
Saatuaan vastaukset komissio laatii lopullisen analyysin.
When these replies have been received, the Commission will finalise its analysis.
Kirjallisesti vastattava kysymys P-003926/2011
Question for written answer P-003926/2011
Aihe: Liettuan opetuslain ristiriitaisuus vähemmistön oikeuksien ja syrjimättömyyden periaatteen kanssa
Subject: Incompatibility of the Lithuanian law on education with the rights of minorities and the principle of non-discrimination
Liettuan presidentti Dalia Grybauskaitė hyväksyi 30. maaliskuuta opetuslain muutoksen.
On 30 March the Lithuanian President, Dalia Grybauskaitė, signed amendments to the law on education.
Viestimien tietojen mukaan uudet säännökset vähentävät jyrkästi jo 1. syyskuuta alkaen kansallisten vähemmistöjen kielillä annettavaa opetusta.
According to media reports, the new provisions will drastically reduce the scope of teaching in national minority languages in schools.
Perus- ja keskiasteen kouluissa liettuan kielen pakollisten oppituntien lisäksi historiaan, maantietoon, maailmantietouteen ja kansalaistietoon liittyvät aineet on tarkoitus opettaa valtiollisella kielellä.
In primary and secondary schools, in addition to compulsory Lithuanian language lessons, subjects connected with the study of history, geography, world knowledge and civics must be taught in the national language.
Eniten kärsivät kuitenkin koulut, joissa opetuskielenä on puola.
Schools where the language of instruction is Polish will be the ones that suffer most from these new provisions.
Yllä olevan johdosta kysyn Euroopan komissiolta, eikö Liettuan opetuslaki riko Euroopan neuvoston vuoden 1995 kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevaa puiteyleissopimusta ja Euroopan unionin etniseen taustaan liittyvän syrjimättömyyden periaatetta?
In view of the above, could the Commission state whether the Lithuanian law on education is in violation of the 1995 Council of Europe Framework Convention for the Protection of National Minorities and the European Union’s principle of non-discrimination on the basis of ethnic origin?
Mihin toimiin Euroopan komissio voi ryhtyä suojellakseen Liettuan puolalaista kansallista vähemmistöä?
What action could the Commission take to protect the Polish national minority in Lithuania?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-003952/2011
Question for written answer P-003952/2011
Aihe: Sääntöjenvastainen valtiontuki
Subject: Unlawful state aid
Tanskan lehdistössä käydään parhaillaan keskustelua merkittävästä asiasta.
There is a major issue which is currently being reported on in the Danish press.
Tanskan valtion omistama rautatieyhtiö DSB on ilmeisesti käyttänyt valtion varoja tytäryhtiönsä DSBFirstin tukemiseen.
The Danish State-owned railway company DSB has allegedly used state funds to support its subsidiary DSBFirst.
DSBFirst on Tanskan lehdistön mukaan velkaa DSB:lle yhteensä 300–400 miljoonaa Tanskan kruunua.
Altogether, DSBFirst owes DSB between DKK 300 and 400 million, according to the Danish press.
Tanskan lehdistössä pohditaan, nostaako komissio sääntöjenvastaista valtiontukea koskevan kanteen DSB:tä vastaan.
The Danish press is speculating as to whether the Commission intends to bring an action against DSB for providing unlawful state aid.
Haluaisin mielelläni tietää, onko näille pohdinnoille perusteita.
I should like to know whether or not this is the case.
Haluaisinkin tietää, tutkiiko komissio parhaillaan mahdollisuutta nostaa sääntöjenvastaista valtiontukea koskeva kanne DSB:tä vastaan Euroopan unionin tuomioistuimessa vai onko komissio jo pannut vireille tällaisen kanteen.
Is the Commission, therefore, considering the possibility of bringing an action against DSB before the Court of Justice of the EU for providing unlawful state aid, or has it already brought such an action?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-003954/2011
Question for written answer P-003954/2011
Aihe: Madagaskarin poliittinen tilanne
Subject: The political situation in Madagascar
Afrikan unioni vahvisti 31. tammikuuta 2011 kokoontuneessa huippukokouksessaan yksilölliset ja selektiiviset seuraamukset, joista unioni oli päättänyt 17. maaliskuuta 2010 kokoontuneessa huippukokouksessaan.
At its summit of 31 January 2011, the African Union confirmed the individual and selective sanctions it had decided upon, at its summit of 17 March 2010, targeting Andry Rajoelina and more than 100 other people involved in the High Transitional Authority (HAT), whose government is not recognised by the EU or by any of the member countries of the International Contact Group on Madagascar.
Jotta mainitussa huippukokouksessa, johon Euroopan unioni todennäköisesti pyydetään tarkkailijaksi, saavutettaisiin konkreettisia tuloksia, Euroopan unionin on kannustettava voimakkaasti prosessin jatkamista tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi kriisistä selviämiseksi.
For the summit to have a practical outcome, Europe needs to send a clear message, encouraging those involved to take the process forward towards a satisfactory way of ending the crisis, i.e. a solution that establishes a neutral, inclusive transition regime that is based on consensus.
Onko Madagaskarin kansalla oikeus odottaa eurooppalaisilta voimakasta kannanottoa, joka palauttaisi Madagaskarin kansalle toivon?
Do the people of Madagascar not have the right to expect Europeans to send a clear message to restore their hope?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-003955/2011
Question for written answer P-003955/2011
Aihe: Uraanikaivoksen perustaminen Suomeen ilman asianomaisia lupia
Subject: Opening of a uranium mine in Finland without the appropriate permits
Kainuun maakunnassa Suomessa sijaitsevan Talvivaaran kaivoksen omistajayhtiö on hakemassa lupaa uraanin talteenottoon.
The company which owns Talvivaara mine in the province of Kainuu, Finland, is applying for authorisation to start mining uranium.
Kaivos on kuitenkin erottanut malmista uraanin jo toimintansa alusta alkaen.
However, the mine has been extracting uranium from its ore ever since it started to operate.
Kaivos aloitti toimintansa vuonna 2008 (saatuaan ympäristöluvan vuonna 2007).
Operations began in 2008, an environmental permit having been issued in 2007.
Kaivos irrottaa malmista metallit bioliuotustekniikalla, joka on Suomessa uusi.
The mine separates metals from ore by means of bioleaching, which is a method new to Finland.
Jo ensimmäinen Talvivaaran malmilla tehty koeliuotus osoitti, että bioliuotus erottaa malmista lähes kaiken uraanin.
The very first leaching test performed on ore from Talvivaara showed that bioleaching extracts virtually all the uranium from the ore.
Kuten Satu Hassin 3.3.2010 komissiolle esittämässä kysymyksessä todetaan, Talvivaaran nykyisessä vesi- ja ympäristöluvassa ei ole mainintaa uraanista edes sivutuotteena.
As stated in the question to the Commission tabled by Satu Hassi on 3 March 2010, Talvivaara’s present water permit and environmental permit do not mention uranium even as a by-product.
Uraanista ei ole mainintaa kaivoksen nykyisen luvan (2007) hakemuksessa eikä lupaa edeltäneessä ympäristövaikutusten arvioinnissa (2005).
Uranium was not mentioned in the application for the current permit (2007) or in the environmental impact assessment which preceded the issuing of the permit (2005).
Yhtiön voidaan siis katsoa salanneen alkuperäisen lupaharkinnan kannalta olennaisen seikan.
The company may therefore be regarded as having concealed a fact which was essential to consideration of the original permit application.
Myöskään Suomen viranomaiset eivät ole kaivoksen nykyistä lupaa käsiteltäessä puuttuneet uraanikysymykseen, vaikka Geologian tutkimuskeskuksen (GTK) etsinnöissä vuosina 1977–1983 Talvivaaran alueelta löytyi uraaniesiintymiä.
In dealing with the mine’s current permit, the Finnish authorities also did not consider the issue of uranium, although, when prospecting between 1977 and 1983, the Geological Research Centre GTK found uranium deposits in the Talvivaara area.
Lisäksi Suomen kallioperä sisältää lähes kaikkialla jonkin verran uraania, jonka vuoksi Suomesta on hankala löytää yhtään malmiesiintymää, josta bioliuotustekniikka ei irrottaisi myös uraania.
Moreover, nearly all of Finland’s bedrock contains at least some uranium, so that it would be difficult to find any ore deposit in Finland from which no uranium at all could be extracted by means of bioleaching.
Tosiasiallisesti Talvivaaran kaivoksessa on siis alusta alkaen otettu talteen bioliuotuksen malmista irrottamaa uraania.
In reality, therefore, uranium has been obtained from ore at Talvivaara mine by means of bioleaching from the outset.
Yhtiön ilmoituksen mukaan malmista irronnut uraani on pääosin varastoitu jätealtaaseen.
According to information provided by the company, most of the uranium extracted from the ore has been stored in a waste basin.
Kuitenkaan kaivoksella ei ole asianmukaista jätehuoltosuunnitelmaa eikä tätä uraania ole käsitelty ongelmajätteenä.
However, the mine does not have an appropriate waste management plan, nor has this uranium been treated as hazardous waste.
Myös Norilsk Nickelin Harjavallan tehtaille toimitetusta nikkelisulfidista on otettu talteen uraania ilman YVA-menettelyä.
Uranium has also been extracted from the nickel sulphide supplied to Norilsk Nickel Harjavalta’s plants without an EIA procedure.
Onko komissio tietoinen siitä, että Talvivaaran kaivoksessa on erotettu malmista uraania alusta alkaen?
Does the Commission know that uranium has been extracted from ore at Talvivaara mine from the outset?
Onko Suomi tältä osin noudattanut EU-lainsäädäntöä?
Has Finland complied with European law in this respect?
Sotkamossa sijaitsevassa Talvivaaran kaivoksessa suoritettavaa uraanin rikastamista koskevasta investointihankkeesta ilmoitettiin Euroopan komissiolle 30. marraskuuta 2010 Euratom-sopimuksen 41 artiklan mukaisesti.
On 30 November 2010 the investment project concerning the uranium extraction process in Talvivaara Mine at Sotkamo, Finland was notified under Article 41 Euratom Treaty to the European Commission.
Komissio tutkii hanketta parhaillaan.
The project is currently being examined.
Kun tutkimus on saatu päätökseen, komissio antaa kantansa tiedoksi Suomen hallitukselle Euratom-sopimuksen 43 artiklan mukaisesti.
On the basis of its examination the Commission will then communicate its view to the Finish Government on the investment project in the form of a Point of View in accordance with Article 43 Euratom Treaty.
Nykyinen toiminta täyttää kaivannaisteollisuuden jätehuollosta annetussa direktiivissä 2006/21/EY EUVL L 102, 11.4.2006. säädetyt vaatimukset.
The current operation meets Directive 2006/21/EC OJ L 073, 14.3.1997 . on the management of waste from extractive industries OJ L 102, 11.4.2006. .
Täyttääkseen Euratom-sopimuksessa määrätyt vaatimukset Suomen viranomaisten on toimitettava komissiolle Euratom-sopimuksen 37 artiklan mukaisesti yleiset tiedot mahdollisista radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevista suunnitelmista.
Further to the requirements under the Euratom Treaty, pursuant to Article 37 of the Euratom Treaty, Finnish authorities will submit to the Commission the general data relating to any plan for disposal of radioactive waste.
Käytettävissä olevien tietojen perusteella Suomen hallitus näyttää noudattavan EU:n lainsäädännössä määrättyjä velvoitteita.
Recently, the services of the European Commission issued a Staff Working Paper giving an overview of the situation concerning uranium mine and mill tailings and focuses on current issues.
Euroopan komission yksiköt ovat hiljattain laatineet valmisteluasiakirjan, jossa esitettiin yleiskatsaus uraanikaivosten ja rikastusjätteiden tilanteeseen ja jossa keskitytään ajankohtaisiin aiheisiin, kuten uraanikaivosten hoitoon ja entisestä toiminnasta peräisin olevien kaivos- ja rikastusjätteiden tilanteeseen sekä keinoihin, joilla resurssi- ja ympäristökestävyyttä voitaisiin parantaa ja samalla tyydyttää kasvava uraanin kysyntä http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st07/st07721.en11.pdf .
The paper addresses issues concerning both managing existing uranium mine and mill legacies and improving sustainability while meeting the increasing demand for uranium http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st07/st07721.en11.pdf .
Kirjallisesti vastattava kysymys P-003964/2011
Question for written answer P-003964/2011
Aihe: Direktiivin 2005/36/EY virheellinen siirtäminen Ranskan lainsäädäntöön
Subject: Mistransposition of Directive 2005/36/EC in France
Syyskuun 7. päivänä 2005 annetussa direktiivissä 2005/36/EY määrätään ammattipätevyyden tunnustamisesta jäsenvaltioiden välillä useiden ammattien osalta.
Directive 2005/36/EC of 7 September 2005 introduced the mutual recognition by Member States of professional qualifications for several professions.
Direktiivi saatettiin 15. tammikuuta 2009 osaksi Ranskan kansallista lainsäädäntöä asetuksella nro 2009–55.
The directive was transposed into French law by Decree No 2009-55 of 15 January 2009.
Direktiivi koskee myös sosiaalihoitajan ammattia, jossa vaaditaan valtiollinen tutkinto, joka vastaa kolmen vuoden lukion jälkeistä korkeakoulutason koulutusta (lukio + 3 vuotta).
The profession of social service assistant is affected by this European law, with a state diploma being equivalent to completing a three-year course of higher education following the school-leaving Baccalaureate (‘Bac+3’).
Kaikilla valmistuneilla ranskalaisilla, joilla on ranskalainen sosiaalityön tutkinto (diplôme d'État d'assistance sociale, DEAS) ja jotka toimivat Euroopan maassa, katsotaan olevan vaadittu tutkinto.
Thus any French graduate with the social assistance state diploma (DEASS) working in another EU country is regarded as holding a Bac+3 diploma.
Ranskan valtio kuitenkin katsoo, että kaikkien mainitun tutkinnon saaneiden ja Ranskassa toimivien toimihenkilöiden on palattava takaisin tasolle, joka vastaa kahden vuoden korkeakoulutasoista koulutusta (lukio + 2 vuotta).
But the French state considers that staff holding this diploma and working in France must be downgraded to the level corresponding to a two-year course of higher education (‘Bac+2’).
Tällä hetkellä yhteiskunnallinen liike pyrkii lopettamaan asianomaisten toimihenkilöiden ammatillisen taantumuksen tiedottamalla EU:n direktiivin säännöksistä.
A campaign is at present under way to put an end to the professional downgrading of such staff in relation to the provisions of the European directive.
Ranskan valtio ei ole vielä tähän päivään mennessä suostunut noudattamaan heidän vaatimuksiaan.
The French state is still refusing to meet their demand.
Onko mahdollista, että samaan aikaan, kun EU:n direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, valtio antaa saman direktiivin säännösten vastaisen tilanteen jatkua mainitun henkilöstön osalta?
When a European directive has already been transposed into French law, is it conceivable that the French state should allow a situation that contravenes the same directive to persist in the case of the staff concerned?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-003976/2011
Question for written answer P-003976/2011
Aihe: EU:n suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta
Subject: EU guidelines on the financing of airports and start-up aid to airlines departing from regional airports
Komissio on käynnistänyt julkisen kuulemisen lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta vuonna 2005 annettujen EU:n suuntaviivojen soveltamisesta.
The Commission has launched a public consultation on the application of the 2005 EU guidelines on the financing of airports and start-up aid to airlines departing from regional airports.