natgillin/translations-raw huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6919/08
WRITTEN QUESTION P-6919/08
Aihe: Sementin varastointiin tarkoitetun makrokompleksin rakentaminen Alicanten sataman laitureille 19 ja 21
Subject: Construction of a cement storage megacomplex at wharves 19 and 21 of the port of Alicante (Spain)
Tähän kompleksiin rakennetaan 4 säkitysasemaa ja 17 siiloa, joihin voidaan varastoida 102 000 tonnia sementtiä ja joiden korkeus on 31 metristä 54 metriin, ja siitä voi aiheutua kielteisiä vaikutuksia ympäristöön ja maisemaan, vakavia melu- ja ilmansaasteongelmia sekä niihin liittyviä sairauksia.
This complex, involving the construction of 4 container plants and 17 silos with a storage capacity amounting to 102 000 tonnes of cement and of a height varying from 31 to 54 metres, is likely to have adverse effects on the environment and landscape as well as generating serious problems of noise and air pollution which may lead to illness.
Tämän lisäksi häiriötä aiheuttavia ja vaarallisia laitoksia sijaitsisi alle 1 000 metrin etäisyydellä Alicanten asuinalueista (esimerkiksi San Gabriel, Gran Vía Sur ja Benalúa Sur), jolloin mahdollisesti rikottaisiin Seveso II ‑direktiivissä (12 artikla) säädettyä etäisyysvaatimusta.
A plant constituting a nuisance and a threat would thus be constructed less than 1 000 metres away from Alicante's residential quarters of San Gabriel, Gran Vía Sur, Benalúa Sur, etc., in other words at a distance potentially in breach of that laid down in Article 12 of the ‘Seveso II’ directive.
EU on rahoittanut Alicanten sataman – jonne makrokompleksi on tarkoitus rakennuttaa – laajennusalueen rakentamisen (25 miljoonaa euroa, 40 prosenttia julkisesta rahoituksesta).
The construction of the extension to the port of Alicante, in which zone the megacomplex would be built, has been financed by the EU (to the sum of EUR 25 million, or 40 % of the total public funding received).
Alicanten satamaviranomaisen ja kunnan hyväksymistä viidestä hankkeesta ei ole tehty ympäristövaikutusten tutkimusta eikä kattavia tutkimuksia raskaasta ajoneuvoliikenteestä, melu- ja ilmansaasteesta tai vaikutuksista maisemaan.
The five projects approved by the Alicante port authority and city council have not been the subject of an environmental impact assessment, nor have there been any reliable studies concerning HGV traffic, noise and air pollution or the impact on the landscape.
Lisäksi sekä satamaviranomainen että kunta ovat käsitelleet kyseiset viisi hanketta erikseen ja estäneet siten kaikkien suunniteltujen laitosten yhteisvaikutusten arvioinnin.
In addition, both port authority and city council have processed each of the five projects separately in order to avoid any evaluation of the impact of the proposed installations as a whole.
Satamapolitiikkaa koskevassa komission tiedonannossa (lokakuu 2007) vastustetaan tällaisia hankkeita taajamien yhteydessä sijaitsevilla satama-alueilla, kannatetaan satamaliikenteen ja satamatoimintojen siirtämistä pois taajamista ja korostetaan erityisesti, että viranomaisten on harkittava, mitkä jatkokehittämisen vaihtoehdot ovat yleisen edun kannalta toivottavimmat ja miten voidaan toteuttaa satamien ja kaupunkien tarvittava integrointi.
The Commission's communication of October 2007 on policy for ports expresses an unfavourable position regarding projects of this nature in port zones located near urban areas.
Onko komissio tietoinen edellä kuvatusta tilanteesta? —
Is the Commission aware of these facts?
Mitä toimia komissio toteuttaa taatakseen yhteisön lainsäädännön soveltamisen tässä tapauksessa?
What measures will the Commission adopt to ensure that EC law is complied with in this case?
Onko komissio sitä mieltä, että on vaadittava esitettyjen eri hankkeiden yhteisarvioinnin toteuttamista sekä ympäristön että maiseman näkökulmasta? —
Does it believe there should be a joint evaluation of the projects presented, covering the environmental, landscape and other aspects?
Tietääkö komissio, että sementtisiilojen ja muiden saastuttavien teollisuuslaitosten vaihtoehtoiseksi sijoituspaikaksi on ehdotettu kuivasatamaa, joka voisi sijaita Valencian autonomisen alueen hallituksen Alicanten kaupunkiin kaavailemassa logistiikkakeskuksessa?
Is the Commission aware that alternative sites have been proposed for the cement silos and other polluting plant in the dry-dock area, and that this option could be included in the ‘logistic platform’ currently being drawn up for the city of Alicante by the Valencian regional government?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6920/08
WRITTEN QUESTION P-6920/08
Aihe: Ilmanlaatunormit Yhdistyneessä kuningaskunnassa
Subject: UK air quality standards
Euroopan komissio lausui 8. heinäkuuta 2008 päivätyssä lehdistötiedotteessaan selvästi ja yksiselitteisesti, että se aikoo ryhtyä oikeustoimiin Yhdistynyttä kuningaskuntaa (ja muita jäsenvaltioita, joita asia koskee) vastaan, mikäli ne eivät 31. lokakuuta 2008 päättyvän määräajan sisällä esitä PM10-hiukkasten raja-arvojen noudattamista koskevaa lisäaikapyyntöä.
In its press release, dated 8 July 2008, the European Commission clearly and unequivocally stated that it would pursue legal action against the UK (and against other Member States concerned) if they failed to meet the 31 October 2008 deadline to notify a request for a time extension to comply with limit values for PM 10 .
Kun otetaan huomioon, ettei Yhdistynyt kuningaskunta pysynyt tässä määräajassa, voisiko komissio hahmotella, mitä toimia se aikoo nyt toteuttaa tämän rikkomisen suhteen?
Given that the UK did not meet this deadline could the Commission please outline what steps it is now taking to respond to this breach?
Jos mitään toimia ei ole jo ryhdytty toteuttamaan, voisiko komissio antaa yksityiskohtaiset tiedot siitä, milloin päätös tätä asiaa koskevista, tulevista toimista tehdään?
If no action is already underway please could the Commission supply details as to when a decision on the future course of action regarding this matter will be taken?
Kun otetaan huomioon, että ehdotetut suunnitelmat jatkokehityksestä Yhdistyneessä kuningaskunnassa, erityisesti Heathrown lentokentän ympäristössä, todennäköisesti johtavat entistäkin korkeampiin haitallisten ilmansaasteiden määriin, voisiko komissio kertoa tarkasti, mitä toimia se on toteuttamassa varmistaakseen, että jäsenvaltiot pystyvät noudattamaan uusia ja kunnianhimoisempia EU:n ilmanlaatunormeja?
Considering that proposed plans for further developments in the UK, particularly around Heathrow airport, are likely to lead to even higher levels of harmful air pollutants, could the Commission detail what steps it is taking to ensure that Member States will be able to comply with new and more ambitious EU air quality standards?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6921/08
WRITTEN QUESTION P-6921/08
Aihe: Naisten osallistuminen EU:n rauhanturvatoiminnan siviilioperaatioihin
Subject: Participation of women in EU civilian peacekeeping operations
EU ja sen jäsenvaltiot tukevat YK:n päätöslauselmaa 1325 (2000) naisista, rauhasta ja turvallisuudesta.
Both the EU and its Member States have endorsed UN Resolution 1325 (2000) on women, peace and security.
Euroopan parlamentti on myös antanut useita sitä tukevia päätöslauselmia (mm. päätöslauselmat 2000:2025 ja 2005:2215).
The European Parliament has also adopted several resolutions (including Resolutions 2000:2025 and 2005:2215) in support thereof.
Yksi YK:n päätöslauselman 1325 (2000) tavoitteista on lisätä naisten osallistumista rauhanturvatoiminnan kaikilla tasoilla.
One of the objectives of UN Resolution 1325 (2000) is to increase the representation of women at all decision-making levels in peacekeeping operations.
Tällä hetkellä Euroopan yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan mukaisissa EU:n rauhanturvatoiminnan siviilioperaatioissa toimivasta kansainvälisestä henkilöstöstä lähes 90 prosenttia on miehiä.
At the present time, almost nine-tenths of the international personnel involved in EU civilian peacekeeping operations under the common European security and defence policy, ESDP, are men.
Viimeisten kahden vuoden aikana naisten osuus kyseisestä henkilöstöstä on vaihdellut 10 ja 16 prosentin välillä.
Over the last two years, women have made up between 10 and 16 % of the international personnel taking part in these operations.
Ongelmalliseksi tilanteen tekee sukupuolijakauman perusteella tehtyjen tilastojen puuttuminen eri ammattiluokkien ja eri jäsenvaltioiden henkilöstön suhteen, mikä hankaloittaa ongelmien kartoitusta ja toimien kohdentamista.
A major problem is that there are currently no gender-disaggregated statistics for different occupational categories and the various Member States' personnel, which makes it more difficult to see where the shortcomings lie and take targeted measures.
Tasapainoisemmasta sukupuolijakaumasta ja sen jatkuvasta arvioinnista ei ole myöskään olemassa konkreettisia, mitattavissa olevia tavoitteita.
There is also a lack of specific, measurable targets for a more even gender balance and continuous assessment thereof.
Onko komissio tietoinen tilanteesta, ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa päätöslauselman 1325 (2000) edellyttämien velvoitteidensa suhteen?
Is the Commission aware of the situation and what measures will it take to ensure that the EU and its Member States honour their commitments under Resolution 1325 (2000)?
Miten se esimerkiksi aikoo parantaa sukupuolijakauman perusteella tehtävien tilastojen saatavuutta jäsenvaltioiden henkilöstön suhteen, laatia konkreettisia ja mitattavissa olevia arvioitavia tavoitteita ja vaatia jäsenvaltioita nimittämään aina sekä naisia että miehiä?
What are the Commission's views, for example, on compiling gender-disaggregated statistics in respect of the various Member States' personnel, formulating specific measurable targets for assessment and requiring Member States always to nominate both women and men?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6942/08
WRITTEN QUESTION P-6942/08
Kuinka monta menettelyä on pantu vireille Espanjassa vesivarojen huonon hallinnon, laittoman käytön tai väärinkäytösten takia ja millä autonomisilla alueilla?
Can the Commission provide information on the number of proceedings now in course against Spain for maladministration or illegal use or abuse of water resources, specifying the regional administrations concerned?
Missä vaiheessa näiden asioiden käsittely on?
Can it also state what progress has been made on these dossiers?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6943/08
WRITTEN QUESTION P-6943/08
Aihe: Natura 2000 -alueiden valintaperusteiden siirtäminen kansalliseen lakiin
Subject: Transposition of selection criteria for Natura 2000 areas into national law
EY-tuomioistuin toteaa 20. lokakuuta 2005 antamansa tuomion C-6/04 perustelukohdissa, että kun on kyse luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetusta direktiivistä 92/43/ETY EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7 . , jossa vahvistetaan monimutkaisia ja teknisiä sääntöjä ympäristöoikeuden alalla, jäsenvaltioiden on erityisesti huolehdittava siitä, että niiden lainsäädäntö, jonka tarkoituksena on varmistaa tämän direktiivin täytäntöönpano, on selkeä ja täsmällinen myös kansallisille viranomaisille.
In the statement of grounds for its judgment C‑6/04 of 20 October 2005, the Court of Justice of the EU states that, with reference to Directive 92/43/EEC OJ L 206, 22.7.1992, p.
Edellä olevan perusteella kysyn seuraavaa:
7. on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (the Habitats Directive), which lays down complex and technical rules in the field of environmental law, the Member States are under a particular duty to ensure that their legislation intended to transpose that directive is clear and precise, including to national authorities.
Sisältyvätkö Natura 2000 -alueiden valintaperusteet Suomen luonnonsuojelulakiin tai johonkin muuhun lakiin siten kuin EY-tuomioistuimessa 20. lokakuuta 2005 annettu tuomio ja sen perustelukohdat edellyttävät?
Does Finland's Nature Conservation Law or any other Finnish law incorporate the criteria for selecting Natura 2000 areas in the way required according to the judgment given by the Court of Justice of the EU on 20 October 2005 and its statement of grounds?
Jos näin ei ole, mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa, jotta direktiivin 92/43/ETY 4 artiklan 1 kohdan ja siinä mainitussa liitteessä III kuvatun 1 vaiheen edellyttämät Natura 2000 ‑alueiden valintaperusteet siirretään Suomen kansalliseen lainsäädäntöön selkeästi ja täsmällisesti?
If not, what will the Commission do to ensure that the selection criteria for Natura 2000 areas as referred to in Article 4(1) of Directive 92/43/EEC and in Annex III (Stage 1), to which that article refers, are laid down clearly and precisely in Finnish law?
Miksi varsinaisen direktiivikäännöksen lisäksi mm. kaikista tähänastisista EU:n virallisen lehden suomenkielisissä laitoksissa julkaistuista konsolidoiduista versioista (1992-06-10, 1995-01-01, 1997-11-28, 2003-11-20, 2004-05-01 ja 2007-01-01) puuttuu Natura 2000 ‑alueiden kansallisen muodostamisjärjestyksen määräävä 4 artiklan 4 kohta?
Why, in addition to the translation of the actual Directive, do all the Finnish-language consolidated versions of the Habitats Directive published in the Official Journal of the EU to date, i.e. those of 10 June 1992, 1 January 1995, 28 November 1997, 20 November 2003, 1 May 2005 and 1 January 2007 omit Article 4(4), governing the national arrangements for establishing Natura 2000 areas?
Miksi tai millä perusteella luontodirektiivin 4 artiklan 4 kohta puuttuu ainoastaan suomenkielisistä versioista?
Why or on what grounds is Article 4(4) of the Habitats Directive missing only from the Finnish-language versions?
Se, miten jäsenvaltiot ovat noudattaneet kyseisiä säännöksiä, tarkistetaan pääasiassa kyseisen jäsenvaltion ja komission kahdenvälisissä nimeämistä koskevissa menettelyissä.
The Member States' compliance with those provisions is mainly verified in the course of the bilateral designation procedure between the individual Member States and the Commission.
Kun otetaan huomioon, että luontodirektiivin 4 artiklan 1, 2 ja 3 kohta sekä liite III ovat osa edellä mainitusta komission ja jäsenvaltioiden kahdenvälisestä prosessista, komissio katsoo, myös edellä mainitun oikeuskäytännön perusteella, että direktiivin 4 artiklan 1 kohta ja liite III on saatettu Suomen lainsäädäntöön oikein ja täydellisesti.
Considering that Article 4(1), (2) and (3) and Annex III of the Habitats Directive are part of the abovementioned bilateral process between the Commission and the Member States and based on the abovementioned case-law, the Commission considers that the Finnish legal framework transposes Article 4(1) and Annex III correctly and completely.
Lisättäköön, että jos Suomen lainsäädännössä olisi – ehdotettujen alueiden sisällyttämiseksi kansallisiin luetteloihin – lisätty muita direktiivin soveltamisalaa kaventavia, esimerkiksi yhteiskunnallis-taloudellisia arviointiperusteita tai jos Suomen viranomaiset olisivat käyttäneet tällaisia arviointiperusteita yhteisön tärkeänä pitämien alueiden kansallista luetteloa laatiessaan, olisi tämän katsottu olevan direktiivin säännösten vastaista.
It can be added that if the Finnish legislation had introduced additional criteria for the national lists of proposed sites to be included which would have narrowed the scope the directive's objective (e.g. socioeconomic criteria) or if the Finnish authorities had used such criteria when establishing the national list of proposed SCI, this would be considered as a breach of the directive.
Arvioidessaan Suomen ehdottamien alueiden luetteloa komissio ei kuitenkaan ole havainnut mitään puutteita siinä, miten tai millä perustein alueet on valittu.
However, the Commission's assessment of the national list of sites proposed by Finland has not revealed any shortcomings in the manner or the basis on which sites were selected.
Se, että direktiivin 4 artiklan 4 kohtaa ei ole useissa luontotyyppidirektiivin suomenkielisissä toisinnoissa, on virhe.
The non-inclusion of Article 4 (4) in the several Finnish language versions of the Habitats Directive is a mistake.
Komissio käynnistää menettelyn virheen korjaamiseksi.
The Commission will launch the procedure for rectifying this oversight.
Huomattakoon, että 4 artiklan 4 kohta on saatettu Suomen lainsäädäntöön luonnonsuojelulain 68 §:llä.
It can be noted that Article 4(4) has been transposed into Finnish law in Section 68 of the Nature Conservation Act.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6953/08
WRITTEN QUESTION P-6953/08
Aihe: Liikuteltavien tulvaesteiden Mose-hanketta koskeva rikkomusmenettely 2003/4762
Subject: Infringement proceedings 2003/4762 on the MO.S.E. tide regulation scheme
Italian valtio aloitti vuonna 2003 huolellisen arvioimisen jälkeen Mose-järjestelmän rakentamisen, jonka tarkoituksena on varmistaa hydrogeologinen tasapaino pysäyttämällä Venetsian laguunin tilan heikentyminen ja kääntämällä kehityksen suuntaa, jotta laguunialueen asutuskeskuksia voitaisiin suojella säännöllisesti esiintyviltä tulvilta.
In 2003, the Italian authorities decided, following a careful evaluation, to build the MO.S.E. system aimed at restoring a hydrogeological balance by stopping and reversing the process of deterioration of the lagoon basin with a view to protecting the Venice Lagoon's urban centres from such periodic flooding.
Vaikka Italian viranomaiset ja komissio ovat käyneet laajaa kirjeenvaihtoa, asian käsittely on maannut jo viisi vuotta komission pöydällä, eikä tähän mennessä ole pystytty osoittamaan oikeudenkäyntivaiheen aloittamiselle asetettujen edellytysten täyttämistä.
Despite the considerable exchange of correspondence between the Italian authorities and the Commission, the case has been gathering dust in the Commission for five years without it having been demonstrated that the conditions are met for opening the judicial phase.
EY:n tuomioistuin hylkäsi 28. helmikuuta 1991 samankaltaisessa tilanteessa asiassa C-57/89, komissio vastaan Saksa, komission kanteen, sillä se katsoi, että yleiseen etuun liittyvä pakottava syy menee direktiivin 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen ympäristötavoitteiden edelle.
In similar circumstances, namely Case C‑57/89, Commission v Germany, the Court of Justice decided in its judgment of 28 February 1991 to reject the Commission's action on the grounds that the obligations under Article 4(4) of the aforementioned directive lapse in the presence of a general interest that is superior to that represented by the ecological objective of the directive.
Katsooko komissio, että tulvien vaara ja rannikon suojelu ovat riittävän vakavia syitä patoamistöille ja rantavallirakenteiden vahvistamiselle?
Does the Commission consider that the danger of flooding and the need to protect the coastline constitute sufficiently serious reasons to justify the embankment work and the coastal consolidation measures?
Katsooko komissio, että Unescon maailmanperintökohteen Venetsian kaupungin ja sen asukkaiden suojeleminen ovat yleiseen etuun liittyvä pakottava syy, joka menee direktiivissä 79/409/ETY tarkoitettujen ympäristötavoitteiden edelle?
Does it consider that the protection of the city of Venice, a Unesco world heritage site, and of its citizens constitutes a general interest that is superior to that represented by the ecological objectives of Directive 79/409/EEC?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6954/08
WRITTEN QUESTION P-6954/08
Aihe: Krakovan ja Zakopanen välisen ratalinjan nykyaikaistaminen
Subject: Modernisation of the Cracow-Zakopane rail link
Krakovassa on jo vuosien ajan puhuttu Krakovan ja Zakopanen välisen ratalinjan rakenteiden nykyaikaistamisesta.
The modernisation of the Cracow-Zakopane rail link is an issue that has been under discussion in Cracow for many long years.
Jo Leszek Millerin johtaman hallituksen infrastruktuuriministeriö sisällytti liikenteen kehitystä Puolassa koskevaan suunnitelmaan vuosiksi 2007–2013 Krakovan, Nowy Targin ja Zakopanen yhdistävän ratalinjan rakentamisen.
The national transport development plan for 2007‑13 drawn up by the Ministry for Infrastructure under Leszek Miller's government included a Cracow-Nowy Targ-Zakopane rail link.
Tämän päätöksen perusteluissa todetaan, että hankkeen toteuttamisella tulee olemaan myönteinen vaikutus pohjois-etelälinjan liikenteen parantumiseen Puolassa.
The justification given for this decision was that the project would improve north-south transport links in Poland.
Ensimmäinen toteutettavuustutkimus, joka koski tätä ratalinjaa, on peräisin vuosilta 1972–1975.
However, the First World War put paid to those plans.
Tuolloin varattiin alueita rakentamista varten.
The first feasibility studies for the line were conducted between 1972 and 1975, when land was set aside for its construction.
Sitten Varsovassa sijaitseva liikennetalouden tutkimuskeskus laati vuonna 1997 alustavan investointiohjelman.
Subsequently, in 1997, the Transport Economics Research Centre in Warsaw drew up a preliminary investment programme.
Liikenneministeriön vuonna 1998 laatimaan kehityssuunnitelmaan tämä rautatiereitti kirjattiin niin kutsutun priorisoidun ”minimivaihtoehdon” piiriin kuuluviin hankkeisiin.
In 1998, a development plan drafted by the Ministry for Transport included the section among projects coming under the priority ‘minimum option’.
Euroopan komissio puolestaan mainitsee Brysselissä 15. lokakuuta 1999 julkaistussa kertomuksessaan ratalinjan Podłężesta Nowy Sączin kautta Muszynaan linjana, joka parantaa tilannetta Euroopan rautatieverkon kuormituksen kannalta.
And in a report published on 15 October 1999 in Brussels, the Commission referred to the Podłęże-Nowy Sącz-Muszyna section as a project to ease the burden on the European rail network.
Krakovan ja Zakopanen välinen linja kuuluu kuormitetuimpiin rataosuuksiin Puolassa ja tarvitsee välttämättä parannuksia sekä nopeuden että kapasiteetin suhteen.
The Cracow-Zakopane link is one of most heavily used railway lines in Poland, and both journey times and traffic capacity now need to be improved.
Voisiko komissio edellä mainittujen seikkojen taustaa vasten vastata seuraaviin kysymyksiin, joita vaalipiirini asukkaat useimmin minulle esittävät:
Given the above, would the Commission answer the questions most often asked by my constituents, namely: 1.
Onko komission suunnitelmissa yhteisrahoittaa tämän ratalinjan nykyaikaistamista koheesiorahastosta vuosina 2007–2013?
Does it plan to provide co-financing for the modernisation of this railway link under the Cohesion Fund for the period 2007‑13? 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6974/08
WRITTEN QUESTION P-6974/08
Aihe: Karjan laadun parantamista koskevat järjestelmät
Subject: Cattle quality improvement schemes
Voiko komissio kommentoida, mitä hyötyä sen mielestä voi aiheutua ympäristölle ja luonnolle karjanpidosta ja karjan laiduntamisesta?
Can the Commission comment on what benefits to environment and habitat it believes can accrue from the keeping and grazing of cattle?
Mitä yhteiskunnallista ja taloudellista hyötyä sekä paikallista elintarviketuotantoa ja elintarviketurvaa edistävää vaikutusta voi komission mielestä aiheutua siitä, että pienimuotoista maataloutta harjoittavat tuottajat pitävät karjaa syrjäisillä alueilla?
What social and economic benefits and contribution to local food production and food security does it believe can accrue from the keeping of cattle by small-scale agricultural producers in remote locations?
Onko komissio tietoinen siitä, että Skotlannin ylämailla ja saarilla on edistetty karjan terveyttä ja geneettistä laatua karjan laadun parantamista koskevilla järjestelmillä, jotka toimivat de minimis ‑tukien avulla.
Is the Commission aware of the improvement to cattle health and the genetic quality of stock in the Highlands and Islands brought about by a cattle quality improvement scheme operated under de minimus state aids?