natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Itämeren lisääntyvä ravinnekuormitus kuuluu tämän alueen strategian ensimmäisen pilarin painopisteiden nojalla suurimpiin ja kiireellisimpiin ongelmiin.
According to the first priority area of the first pillar of the strategy for the Baltic Sea Region, the biggest problem — and one of the most urgent — is the increase in nutrient discharge into the Baltic.
Kaikkia Itämeren makroalueen valtioita yhdistää keskinäinen riippuvuus Itämeren ekologisesta tilasta.
The countries in the Baltic Sea macro-region are all mutually dependent on the environmental condition of the Baltic Sea.
Yhteistyö alueen kumppaneiden – Venäjän ja Valko-Venäjän – kanssa on osoittautunut rehevöitymisongelmaa ratkaistaessa hyvin hankalaksi, koska suuri osa Itämereen päätyvistä ravinteista on peräisin juuri näistä maista.
Cooperation on solving the problem of eutrophication with the regional partners concerned — Russia and Belarus — is proving very difficult, as a large proportion of the nutrients reaching the Baltic Sea via rivers emanates from these countries.
Yhteisten hankkeiden toteuttaminen Niemenin vesialueella ja Venäjän federaatioon kuuluvalla Kaliningradin alueella sekä Valko-Venäjän kanssa mahdollistaisi ympäristön saastumista ehkäisevien toimien tehostamisen.
Implementing joint projects in the Memel basin with the Kaliningrad region (part of the Russian Federation) and Belarus would enable pollution prevention measures to be intensified.
Samalla varmistettaisiin koordinointi ja konkreettisiin toimiin perustuva yhteistyö.
This would also ensure coordination and cooperation based on specific actions.
Voiko komissio ilmoittaa, mitä ensisijaisia hankkeita on määrä toteuttaa, jotta voidaan vähentää Valko-Venäjän ja Venäjän aiheuttamaa Itämeren ravinnekuormitusta?
Will the Commission state what priority projects are planned in order to reduce nutrient discharge into the Baltic Sea from Belarus and Russia?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012558/2011
Question for written answer E-012558/2011
Aihe: Ilmastonmuutos ja siihen sopeutuminen Itämeren alueella
Subject: Adapting to climate change in the Baltic Sea region
Itämeri-strategian ensimmäisen pilarin viidennen painopistealueen tärkein tavoite on ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen.
The main objective of the fifth priority area under the first pillar of the strategy for the Baltic Sea region is to mitigate, and adapt to, climate change.
Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen mahdollisia vaikutuksia koskevat viimeaikaiset tiedot, ilmastonmuutokseen sopeutumisen on kuuluttava olennaisesti politiikkaan, jolla olisi mahdollista varmistaa tulevaisuudessa kaikkien Itämeren alueen maiden yhteinen taloudellinen, ympäristöllinen ja yhteiskunnallinen kestävä kehitys.
In view of recent data relating to the possible impact of climate change, adapting to climate change must form an integral part of any policy aimed at ensuring the collective and economically, environmentally and socially sustainable development of all the countries in the Baltic region in future.
Ilmastonmuutosta koskevien tietojen yhdistäminen ja tieteellisen tutkimuksen yhteinen suunnittelu mahdollistaisivat alan tutkimusten koordinoinnin ja myötävaikuttaisivat siten merkittävästi ilmastonmuutoksen tutkimusta koskevan täysin toimivan eurooppalaisen alueen luomiseen.
Pooling our knowledge in the field of climate change and cooperating in the planning of scientific research programmes would enable us to coordinate the research effort in this field, while making an important contribution to establishing a fully operational European area of research into climate change.
Yhteistyö ja alan tutkimuksen koordinointi Euroopan tasolla voivat edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista.
Cooperation, and the coordination of research in this field, at European level can help us to mitigate and to adapt to climate change.
Voiko komissio kertoa, mitä tutkimuksia tehdään ilmastonmuutoksen vaikutusten määrittämiseksi alueellisella ja paikallisella tasolla?
Would the Commission state what research is being carried out to establish the impact of climate change at regional and local level?
Mitä ensisijaisia ilmastonmuutokseen liittyviä ongelmia käsitellään parhaillaan Itämeren alueella?
In the Baltic Sea region, what priority problems linked to climate change are currently being addressed?
Millä toimilla varmistetaan yhteisen toiminnan tehokkaampi koordinointi Euroopan unionin tasolla?
What measures have been taken to ensure improved coordination with joint action at European Union level?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012559/2011
Question for written answer E-012559/2011
Aihe: Tehokas jätevesien puhdistus ja maataloudesta aiheutuva ympäristön pilaantuminen
Subject: Effective treatment of waste water and environmental pollution caused by agriculture
Itämeren ympäristön tilaa koskevien valvontatietojen mukaan Itämeren ekosysteemiin kertyy vuosittain tuhansia tonneja fosforia ja typpeä.
Data compiled by bodies responsible for monitoring the environmental status of the Baltic Sea indicates that thousands of tonnes of phosphorus and nitrogen are discharged into the Baltic ecosystem every year.
Noin 80 prosenttia ravinteista päätyy Itämereen jokien kautta.
About 80 % of these nutrients are washed into the Baltic by rivers.
Jokiin joutuvien biogeenisten aineiden pääasiallisen lähteen muodostavat maatalous sekä kotitalouksien ja teollisuuden jätevedet.
The main sources of the biogenic substances which end up in rivers are agricultural, domestic and industrial waste water and run-off.
Rehevöitymisen pysäyttämiseksi tarvitaan tehokasta jätevesien käsittelyä sekä maataloudesta peräisin olevan pilaantumisen vähentämistä.
To put a halt to eutrophication, waste water must be treated effectively and the environmental pollution caused by agriculture must be reduced.
Yhdessä Itämeristrategian ensimmäisen pilarin keskeisistä hankkeista tavoitteena on ”puhtaammat jätevedet”?
One of the main projects set up under the first pillar of the strategy for the Baltic Sea Region aims at ‘Cleaner waste water’.
Voiko komissio kertoa, mitä edistysaskeleita on saavutettu Itämeren alueen keskeisten jätevedenpuhdistuslaitosten yksilöimisessä, rakentamisessa ja nykyaikaistamisessa?
Can the Commission state what progress has been made in terms of identifying, building or modernising priority waste water purification facilities in the Baltic Sea region?
Mitkä maat osallistuvat tämän hankkeen toteuttamiseen?
How many countries are involved in the implementation of this project?
Onko edistymiskertomuksen laatimiselle asetettu määräaika?
Has a deadline been set for the submission of a progress report?
Itämeristrategian ensimmäisen pilarin puitteissa toteuttavassa koehankkeessa tavoitteena on maatalouden parhaiden käytäntöjen käyttöönotto – Baltic Deal.
A pilot project under the first pillar of the strategy for the Baltic Sea Region concerns the introduction of best practices in agriculture (the ‘Baltic Deal’).
Mihin tuloksiin pyrittiin kehitettäessä yhteistä ylikansallista Itämeren aluetta koskevaa aloitetta, joka on määrä mukauttaa kulloisiinkin kansallisiin olosuhteisiin ja jonka tavoitteena on maatalouden neuvontapalvelujen ja vastaavien koehankkeiden kehittäminen?
What results have been achieved in terms of developing a joint, transnational approach to the Baltic Sea region which takes account of national specificities and aims to extend the agricultural advisory services and corresponding demonstration projects?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012560/2011
Question for written answer E-012560/2011
Euroopan ympäristökeskuksen julkaisemien kasvihuonekaasupäästöjä koskevien avaintietojen mukaan päästöjen määrä kasvoi vuonna 2010 vuoteen 2009 verrattuna 20 jäsenvaltiossa.
According to the key GHG data published by the European Environment Agency, greenhouse gas emissions tended to increase in 2010 compared to 2009 in 20 Member States.
Päästöt vähenivät hiukan ainoastaan kuudessa jäsenvaltiossa: Kreikassa, Espanjassa, Portugalissa, Irlannissa, Kyproksella ja Bulgariassa.
A small reduction in emissions could only be seen in 6 countries: Greece, Spain, Portugal, Ireland, Cyprus and Bulgaria.
Tämä kehityskulku on hyvin valitettava, semminkin kun otetaan huomioon, että kuudesta eniten kasvihuonekaasupäästöjään vähentäneestä jäsenvaltiosta neljä (PT, IE, EL ja ES) oli euroalueeseen kuuluvia jäsenvaltioita, joissa talouskriisin vaikutukset tuntuivat kaikkein ankarimmin.
This is a very regrettable development, all the more so in view of the fact that four of the six best performing Member States (PT, IE, EL, ES) in terms of GHG emission reduction were the eurozone Member States that were most severely hit by the economic crisis.
Olen sitä mieltä, että talouden hidastuminen ei saisi olla tehokkaan kasvihuonekaasupäästöjen vähennyspolitiikan edellytys.
In my opinion, an economic downturn should not be a precondition for an efficient GHG reduction policy.
Tällä hetkellä vaikuttaa kuitenkin siltä, että Euroopan ympäristökeskuksen tiedot viittaavat tuollaisen yhteyden olemassaoloon.
Currently, however, EEA data seem to reflect such a correlation.
Voiko komissio selittää, mistä johtuu, että edellä mainittujen 20 jäsenvaltion tulokset jäävät yhä kauemmaksi kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteista?
Could you provide me with an explanation concerning the worsening performance of the 20 Member States referred to above with regard to the GHG emission reduction targets?
Pitäen mielessä uusimmat tiedot (2010), millaisia tuloksia on mahdollista saavuttaa EU-tasolla vuoden 2012 loppuun mennessä?
In the light of the most recent developments (2010), what are the possible achievements at EU level until the end of 2012?
Voiko komissio toimittaa minulle kasvihuonekaasupäästöjä koskevat ennusteet vuodelle 2011 jäsenvaltiokohtaisesti eriteltyinä?
Could you provide me with the GHG emission forecast data for 2011, broken down by countries?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012561/2011
Question for written answer E-012561/2011
Aihe: Alhaisen morfiinimäärän sisältävän unikon tuottajille myönnettävä tuki Puolassa
Subject: Assistance for low-morphine poppy producers in Poland
Maatilojen tuotannon uudelleensuunnittelutarpeen yhteydessä ilmenee yhä useammin, että viljelijät ovat kiinnostuneita alhaisen morfiinimäärän sisältävän unikon viljelystä.
In connection with the need to reorganise farm production, there is increasing interest among farmers in growing low-morphine poppies.
Puolassa on voimassa huumeriippuvuuden torjuntaa koskeva, 29. heinäkuuta 2005 annettu laki, jossa säädetään monia rajoituksia unikon viljelylle, lukuun ottamatta alhaisen morfiinisisällön unikkoa.
The Polish anti-drug addiction law of 29 July 2005 brought in many restrictions on poppy cultivation, but excluded low-morphine poppies.
Tässä laissa säädetään, että tietyin ehdoin unikkoa saa laillisesti viljellä nimetyillä alueilla.
The law stipulates that poppies can be legally cultivated in specified areas, provided certain conditions are met.
Puolassa suosituin on unikkolaji, jota kutsutaan puutarha- tai oopiumiunikoksi.
In Poland the most popular variety is the common garden, or opium, poppy.
Lisäksi on ilmestynyt uusia alhaisen morfiinimäärän sisältäviä unikkolajeja, joita käytetään kotitalouksissa, sokeriteollisuudessa ja leivonnais- ja leipomoteollisuudessa.
In addition, new varieties of low-morphine poppies, which are used in the household and in the confectionery and baking industries, have also appeared.
Niistä valmistetaan myös ruokaöljyjä ja teolliseen käyttöön tarkoitettuja öljyjä sekä rehua lypsylehmille.
These are used to make edible and industrial oils, and also as feed for dairy cows.
Unikonviljely ei ole Puolassa vaikeata, mutta sen uhkana on täydentävien tukien puuttuminen.
Poppy production in Poland is not difficult, but it is jeopardised by the lack of supplementary payments.
Aikooko se ottaa ensi vuonna käyttöön tukiohjelmia tähän tarkoitukseen?
Are there plans for assistance programmes to be introduced next year?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012562/2011
Question for written answer E-012562/2011
Aihe: Sukupuuttoon kuoleva valkoisen Karpaattien vuohen kanta
Subject: The endangered Carpathian white goat
Karpaattien vuohi on vanha puolalainen vuoristoseuduilla, muun muassa Puolan Ala-Karpaateilla, esiintynyt rotu.
The Carpathian goat is an old Polish breed that used to be found in mountain areas such as the Podkarpackie region of Poland.
Valitettavasti tuotteliaammat kantakirjarodut ovat viime vuosisadalla syrjäyttäneet sen kasvatuksen.
Unfortunately, however, over the past century it has been replaced as a livestock breed by more profitable pure breeds.
Rotu on kuolemassa, ja eläintutkimuslaitokset, muun muassa Ala-Karpaateilla sijaitseva Odrzechowan kotieläintutkimusinstituutin koeasema, yrittävät elvyttää valkoisen Karpaattien vuohen kantaa.
It is now dying out, and attempts are currently being made to breed Carpathian white goats in zoological institutes such as the Odrzechowa Zoological Technology Institute in Podkarpackie.
Tällä hetkellä Ala-Karpaattien valkoisen Karpaattien vuohen kantaan kuuluu lähes 50 vuohta – 25 kuttua ja neljä pukkia.
There are currently around 50 Carpathian goats in Podkarpackie, including 25 breeding females and 4 breeding males.
Vuoden 2012 kuluessa on suunnitteilla lauman laajentaminen 40–50 kuttuun.
There are plans to increase the number of breeding females to 40-50 during 2012.
Karpaattien vuohenkasvatuksella ei ole taloudellista merkitystä, ja todennäköisesti lähiaikoina rotua saatetaan ottaa maatilamatkailu- tai harrastustiloille.
Farming Carpathian goats is not advantageous from a financial point of view, and so it is most likely that for the time being they will be kept by farmers specialising in agricultural tourism or hobby-farmers.
Aiotaanko tulevaisuudessa käynnistää uusia maatalous- ja ympäristöohjelmia yksityistiloille, jotka kasvattavat valkoista Karpaattien vuohta?
Are there any plans to launch new agricultural and environmental programmes designed for individual farms that will be breeding Carpathian goats in the future?
Millaisia tilojen tuet tulevat olemaan?
What kinds of payments will be made to these farms?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012563/2011
Question for written answer E-012563/2011
Raül Romeva i Rueda (Verts/ALE) , Ramon Tremosa i Balcells (ALDE) , Oriol Junqueras Vies (Verts/ALE) , Salvador Sedó i Alabart (PPE) , Maria Badia i Cutchet (S&D) , Raimon Obiols (S&D) ja Santiago Fisas Ayxela (PPE)
Raül Romeva i Rueda (Verts/ALE) , Ramon Tremosa i Balcells (ALDE) , Oriol Junqueras Vies (Verts/ALE) , Salvador Sedó i Alabart (PPE) , Maria Badia i Cutchet (S&D) , Raimon Obiols (S&D) and Santiago Fisas Ayxela (PPE)
Aihe: Alueiden Eurooppa
Subject: Europe of the Regions
Vuonna 2008 alkaneesta kriisistä lähtien Euroopassa on keskusteltu siitä, miten vahvistaa talouden ohjausjärjestelmää.
Ever since the crisis began in 2008, discussions have been taking place in Europe on how to strengthen economic governance.
Kuten viimeksi pidetyn neuvoston kokouksen perusteella on valitettavasti voitu todeta, valtioiden päämiehet tekevät yhdessä yössä päätökset, joista Merkel tai Sarkozy sitten tiedottavat.
Regrettably, as we saw at the last Council meeting, decisions are being taken overnight by the heads of state and government, and then announced by Mrs Merkel or Mr Sarkozy.
Toisin sanoen kaikki Euroopan unionin edustamiseen liittyvä demokraattinen edistys, jota Lissabonin sopimuksen myötä on saatu aikaan, on sysätty syrjään hallitustenvälisten päätöksentekoprosessien tieltä.
In other words, all the democratic progress we achieved with the Lisbon Treaty in terms of the representation of the European Union is now playing second fiddle to intergovernmental decision-making processes.
Tilannetta pahentaa vielä se, että tämäntyyppisessä päätöksenteossa ei oteta missään vaiheessa huomioon Euroopan alueiden eikä sen kansalaisten mielipidettä.
To make matters worse, this method of decision-making takes no account whatsoever of the opinion of Europe’s regions, or their citizens.
Näin käy erityisesti silloin, kun toteutetaan taloudellisia toimenpiteitä, joita alueiden – Espanjan tapauksessa autonomisten alueiden – on myöhemmin pantava täytäntöön ilman, että ne pystyisivät vaikuttamaan valtioiden tekemiin päätöksiin.
This is a particular problem when economic measures are adopted that then have to be implemented by the regions — in Spain’s case, the Autonomous Communities.
Kansalaisia lähellä oleva Eurooppa on sellainen, joka tunnustaa valtioidensa alueet ja kansallisuudet ja ottaa ne siksi mukaan poliittisiin päätöksentekoprosesseihin.
They have no influence over the decisions taken by the states.
Tämän perusteella esitämme seuraavat kysymykset: 1.
Given that a Europe that is close to its citizens is one which recognises the regions and nations within its Member States and therefore one that involves those regions and nations in its political decision-making processes: 1.
Katsooko neuvosto, että hallitusten päätöksentekoprosessissa otetaan huomioon Euroopan alueiden tarpeet? 2.
Does the Council take the view that the needs of Europe’s regions are being taken into account in the governmental decision-making process? 2.
Jos ei, katsooko neuvosto, että kyseessä on epädemokraattinen menettely, joka voi osaltaan loitontaa kansalaisia EU:sta? 3.
If not, does the Council take the view that this process is rather undemocratic and might drive a wedge between the EU and its citizens? 3.
Onko neuvosto valmis ottamaan alueiden komitean ja erityisesti ne alueet, joilla on verotuksen ja lainsäädännön alalla toimivalta, mukaan seuraaviin hallitustenvälisiin neuvotteluihin, jotka käydään uudesta talouden ohjausjärjestelmästä?
Is the Council willing to involve the Committee of the Regions, and in particular those regions with fiscal and legislative powers, in the negotiations on the forthcoming intergovernmental treaty on a new form of economic governance?
Neuvoston tehtävänä ei ole esittää näkemyksiään kysyjien esille tuomista kysymyksistä, koska ne eivät kuulu neuvoston toimivaltaan.
It is not for the Council to comment on the questions raised by the Honourable Members, which do not come within the Council's sphere of competence.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012564/2011
Question for written answer E-012564/2011
Anne E. Jensen (ALDE) ja Bendt Bendtsen (PPE)
Anne E. Jensen (ALDE) and Bendt Bendtsen (PPE)
Aihe: Kuudennen ja seitsemännen puiteohjelman maksut
Subject: Payments from FP6 and FP7
Tutkimuksen ja kehittämisen kuudennen ja seitsemännen puiteohjelman sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman mukaisten maksujen viivästyminen turhauttaa tutkijoita ja innovoijia EU:ssa yhä vakavammin.
Delayed payments from FP6, FP7 and CIP programmes are becoming an increasingly frustrating element for researchers and innovators in the EU.
Eräässä konkreettisessa esimerkkitapauksessa (ProNano) maksut ovat viivästyneet jo kuukausia; toisessa hankkeessa (BIOCHEM) eräiden ryhmittymään kuuluvien kumppaneiden kuluja ei ole korvattu vuoden 2010 jälkeen.
In one concrete example (ProNano), payments have been delayed for months; in another project (BIOCHEM) some partners in the consortium have unpaid expenses dating back to 2010.
Monissa tapauksissa maksut on luvattu suorittaa seuraavan kuukauden aikana, mutta aina kun eräpäivä lähestyi, komissio ilmoitti uusista viivästymisistä.
In many cases payments have been promised the following month, but every time the due date approaches, further delays are communicated by the Commission.
On syytä huomauttaa, että useimmissa tapauksissa ryhmittymät olivat täyttäneet kaikki ehdot, kun taas muissa tapauksissa tiettyjen vähäisten ongelmien ratkaisemista koskevat tiedotteet ovat viipyneet viikkojen sijaan kuukausia, minkä vuoksi voidaan todeta, että viivästymiset johtuvat yksinomaan komission sisäisistä ongelmista.
It should be pointed out that in most cases all the requirements have been fulfilled by the consortium, while in others the communication relating to minor issues to be resolved takes months, not weeks; hence the delays are related solely to internal problems within the Commission.
Pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin, jotka koskevat pelkästään tapauksia, joissa rahoitusta saavat ryhmittymät ovat täyttäneet kaikki ehdot määräaikaan mennessä: 1.
Concerning only cases where all the formalities have been met on time by the consortium receiving funding, the Commission is asked to answer the following questions: 1.
Mitkä ovat näitä ohjelmia koskevien viivästymisten pääasialliset syyt? 2.
What are the main reasons for the high number of delays in these programmes? 2.
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän käytännön korjaamiseksi? 3.
What does the Commission intend to do to correct this practice? 3.
Aikooko komissio sitoutua vahvistamiinsa maksujen suorittamista koskeviin sääntöihin?
Will the Commission commit to its own rules for the delivery of payments in 2012?
Jos vastaus on kielteinen, voiko komissio laatia selvityksen siitä, minkä ohjelmien maksut todennäköisimmin viivästyvät vuonna 2012? 4.
If not, will the Commission present an overview of which programmes are most likely to suffer from delayed payments in 2012? 4.
Mitkä ovat jatkuvien viivästymisten syyt, eli mistä on kyse tapauksissa, joissa maksusuoritus siirretään myöhempään ajankohtaan, ja kun kyseinen päivä lähestyy, ilmoitetaan uusista viivästymisistä? 5.
What are the reasons for continuous delays, i.e. cases where funds are delayed to a future date, and when this date approaches, further delays are communicated? 5.
Milloin komissio odottaa näitä ohjelmia koskevien maksusuoritusten tapahtuvan aikataulun mukaisesti?
When does the Commission expect that payments from these programmes will be made on time?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012565/2011
Question for written answer E-012565/2011
Aihe: Direktiivi 98/34/EY
Subject: Directive 98/34/EC
Direktiivin 98/34/EY 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti lienee sallittua, että jäsenvaltioiden viranomaiset laativat omat tekniset määräyksensä.
Directive 98/34/EC appears to allow under Article 7.2 Member States’ public authorities to draw up their own technical regulations.
Sen ohella, että asiasta ilmoitetaan komissiolle ja muille jäsenvaltioille direktiivin 8 artiklan mukaisesti, mihin muihin järjestelyihin voidaan turvautua sen varmistamiseksi, että kyseiset lisämääräykset, jotka ylittävät ja menevät pidemmälle kuin hyväksytyt eurooppalaiset standardit (oli kyse sitten ympäristönsuojelusta, kuluttajansuojasta tai kansanterveydestä), ovat perustellut ja oikeasuhteiset?
Other than notifying the Commission and other Member States under Article 8 of the directive, what mechanisms are there to ensure that such additional measures that are above and beyond the adopted European Standards (be they environmental, protection of consumers or public health) are justifiable and proportionate?
Miten on varmistettu, että kyseisiä lisämääräyksiä ei ole otettu käyttöön sisämarkkinoiden toiminnan estämiseksi?
What measures are in place to ensure they are not put in place to act as a barrier to the free market?
Sen jälkeen, kun standardikohtaiset kansalliset lisämääräykset on otettu käyttöön, kuka huolehtii unionin lainsäädännön noudattamisesta?
Once the additional national measures for a standard are put in place, who ensures Community law is complied with?
Kenen puoleen yritysten on käännyttävä, jos ne haluavat valittaa ongelmien ilmaannuttua?
And should a problem arise, who do businesses approach for redress?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012566/2011
Question for written answer E-012566/2011
Aihe: Standardi 12566–3 Ranskassa ja direktiivi 98/34/EY
Subject: French standard 12566-3 and Directive 98/34/EC
Ranska on käsittääkseni ottanut käyttöön kansallisia lisämääräyksiä, jotka täydentävät jätevesien käsittelyjärjestelmiä koskevaa CEN-standardia 12566–3.
I understand France has introduced further national measures beyond those set out in CEN standard 12566-3 on sewage treatment systems.