natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Katsooko komissio, että tällaiset serbihallituksen italialaisyritykselle myöntämät veroedut ovat yhteensopimattomia Serbian kanssa parhaillaan käynnissä olevien liittymisneuvottelujen kanssa?
Would it not agree that the granting of tax relief by the Serbian Government to this Italian company is incompatible with the EU accession negotiations currently in progress?
Katsooko komissio myös, että sen olisi asetettava sanktioita yrityksille, jotka julkista tukea saatuaan siirtävät kokonaan tai osittain tuotantoaan Euroopan unionin ulkopuolelle, kuten Euroopan parlamentti jo 14. maaliskuuta 2006 antamassaan päätöslauselmassa pyysi ( P6_TA(2006)0077 )?
Lastly, would it not agree that, as called for by Parliament in its resolution of 14 March 2006 ( P6_TA(2006)0077 ), it should penalise companies in receipt of public aid which relocate all or part of their operations outside the European Union?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-8074/2010
Question for written answer P-8074/2010
Aihe: Neuvoston kanta Islantiin ja takuun myöntämiseen EIP:lle EU:n ulkopuolella toteutettaviin hankkeisiin liittyvistä lainoista ja takauksista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta, Ecofin-neuvoston ”yleisnäkemys”, toimielinten välinen asia 2010/0101(COD), 2.6.2010
Subject: Council position on Iceland under EIB external mandate, ECOFIN General Approach, Interinstitutional File: 2010/0101(COD), 2 June 2010
Neuvosto lisäsi ehdotukseen takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille EU:n ulkopuolella toteutettaviin hankkeisiin liittyvistä lainoista ja takauksista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta alaviitteen, jossa todetaan, että EIP:n investoinnit Islantiin ovat mahdolliset vasta kun Islanti on täyttänyt Euroopan talousalueeseen (ETA) liittyvät velvoitteensa.
In a footnote which the Council added on the proposed review of the European Investment Bank’s external mandate, it states that EIB investments in Iceland can only be allowed once Iceland has fulfilled its obligations to the European Economic Area (EEA).
Tämä alaviite tarkoittaa sitä, että kaksi jäsenvaltiota, tarkemmin sanoen Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta, asettavat kaikkialta Euroopan unionista lähtöisin olevia hankkeita koskevien EIP:n investointien ehdoksi sen, että kahdenväliset ongelmat heidän ja Islannin välillä saadaan ratkaistua.
This footnote indicates that two Member States, the Netherlands and Great Britain, will make EIB investments in projects for the European Union as a whole dependent on bilateral problems between them and Iceland being resolved.
Islannin on täytettävä velvoitteensa, mutta se olisi paljon helpompaa, jos maahan tehtäviä investointeja ei estetä.
Iceland must meet its obligations, but this would be made a little easier if investment in the country was not blocked.
Investoinnit mahdollistavat talouden kasvamisen ja luovat varainhoidon alalla liikkumavaraa velkojen maksamista varten.
Through investment the economy can grow and create financial capacity to repay debts.
Hyväksyykö neuvosto vaatimuksen, jonka mukaan Islannin on ensin täytettävä ETA:n mukaiset velvoitteensa ennen kuin EIP voi toteuttaa Islannissa investointeja sille myönnetyn EU:n ulkopuolella rahoitettavia hankkeita koskevan takuun mukaisesti?
Does the Council support the requirement that Iceland must first fulfil its obligations under the EEA, before the EIB can invest in Iceland under its external mandate?
Miksi ETA-velvoitteiden täyttämistä ei ollut asetettu ehdoksi Islannin EU:hun liittymistä koskevien neuvotteluiden käynnistämiselle?
Why has the fulfilment of EEA obligations not been a condition for the opening of negotiations on Iceland’s accession to the EU?
Onko neuvosto sitä mieltä, että Islantiin tehtävien investointien estäminen, mikäli Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa ei ole päästy sopimukseen, ei johda toivottuun tulokseen, koska velkojen takaisinmaksu voi sen johdosta vaikeutua?
Does the Council consider that blocking investment in Iceland unless there is an agreement with the Netherlands and Great Britain is paradoxical, as it is likely to make it more difficult to repay debts?
Katsooko neuvosto, että kaikkialta Euroopan unionista kolmanteen maahan tehtävien investointien alistaminen vain muutaman jäsenvaltion kahdenvälisille vaatimuksille loisi epätoivottavan ennakkotapauksen?
Does the Council consider that it would create an undesirable precedent if investment by the whole of the European Union in a non-member State were dependent on the bilateral demands of just a few Member States?
Neuvosto hyväksyi 2. kesäkuuta 2010 yleisnäkemyksen 10514/10 komission päätösehdotuksesta EU:n takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille Euroopan unionin ulkopuolella toteutettaviin hankkeisiin liittyvistä lainoista ja takauksista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta.
On 2 June 2010, the Council agreed a general approach 10514/10. on the Commission proposal for a decision on granting an EU guarantee to the European Investment Bank (EIB) against losses under loans and guarantees for projects outside the European Union.
Kyseisen yleisnäkemyksen liitteessä II, jossa luetellaan rahoituskelpoiset tai mahdollisesti rahoituskelpoiset alueet ja maat, olevassa alaviitteessä todetaan, että Islannissa toteutettavia hankkeita olisi tarkasteltava vasta, kun Islanti on täyttänyt kaikki ETA-velvoitteensa.
In Annex II to this general approach, which lists regions and countries that are eligible or potentially eligible, a footnote indicates that ‘Projects in Iceland should only be considered once Iceland has fulfilled all its EEA obligations.
Komissio ilmoittaa EIP:lle, kun mainitut velvoitteet on täytetty, ja tiedottaa tästä samalla Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
The Commission will notify the EIB when those conditions have been fulfilled and in parallel will inform the European Parliament and the Council’.
Mihinkään tiettyyn jäsenvaltioon ei viitata.
There is no reference to any specific Member State.
Tämä yleisnäkemys toimii pohjana Euroopan parlamentin kanssa käytäville neuvotteluille, jotta asiasta päästäisiin yhteisymmärrykseen ensimmäisessä käsittelyssä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen.
This general approach is the basis for negotiations with the European Parliament with a view to reaching an agreement at first reading in accordance with the Ordinary Legislative Procedure.
Neuvosto tekee ratkaisunsa määräenemmistöllä.
The Council will act by qualified majority.
Neuvosto hyväksyi 26. heinäkuuta 2010 yksimielisesti EU:n yleisen kannan, joka koskee Islannin kanssa käytävien neuvottelujen aloittamista maan liittymisestä EU:hun, muun muassa neuvottelukehyksestä liittymisneuvottelujen aloittamiseksi Islannin kanssa 12550/10 , Eurooppa-neuvoston 17. kesäkuuta 2010 tekemän liittymisneuvottelujen aloittamista koskevan päätöksen mukaisesti.
Concerning the opening of the negotiations on the accession of Iceland to the EU, on 26 July 2010 the Council agreed unanimously the general EU position, including the negotiating framework with a view to the opening of accession negotiations with Iceland 12550/10. , following the decision of the European Council of 17 June that accession negotiations should be opened.
Ensimmäinen ministeritason liittymiskonferenssi Islannin kanssa pidettiin 27. heinäkuuta 2010 12609/10 .
The first meeting of the Accession Conference at Ministerial level with Iceland took place on 27 July 2010 12609/10. .
Kirjallisesti vastattava kysymys P-8076/2010
Question for written answer P-8076/2010
Aihe: Kliinisiä tutkimuksia koskeva direktiivi (ja eurooppalaisen tutkimustoiminnan mahdollinen rajoittaminen)
Subject: Clinical Trials Directive (and possible restrictions for European research)
Eurooppa on investoinut vuosikymmenten ajan biotieteiden ja molekyylilääketieteen kehittämiseen, ja nämä investoinnit ovat olleet peräisin Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden talousarvioista.
Europe has invested for decades from the budget of the European Union, as well as from the national budgets, in developing biosciences and molecular medicine in particular.
Syövän eri muotojen kaltaisten yleisten ja kuolemaan johtavien tautien hoitamiseksi tarvitaan yhä lisää uusia hoitomuotoja ja innovaatioita.
There is a growing need for development of new treatment methods and innovations for many widespread and lethal diseases, including different variations of cancer.
Tutkimukseen uhratuista suunnattomista henkilö- ja budjettiresursseista huolimatta tehokkaiden lääkkeiden ja geeniterapian kaltaisten hoitomuotojen kehittäminen ja markkinoille saattaminen on polkenut paikoillaan.
Despite the massive human and economic resources invested in research, the process of developing effective pharmaceutical and medical treatments and bringing them forward to the market, for example in the field of gene therapy, has been stagnating.
Tutkijoiden mukaan nopeammalle kehitykselle on olemassa kaikki mahdollisuudet, mutta EU:n joustamaton lainsäädäntö vaikuttaisi ratkaisevimmin rajoittavan tutkimuksen tekemistä.
According to the academics, there is a huge potential for a more rapid development, but the most limiting factor to the research seems to the rigorous legislation within the EU.
Vuonna 2004 voimaantulleen EU:n kliinisiä tutkimuksia koskevan direktiivin viralliset tavoitteet olivat parantaa potilaiden suojelua ja tutkimusta koskevan tiedottamisen luotettavuutta sekä harmonisoida ja parantaa Euroopan kliinisen tutkimuksen kilpailukykyä.
The official goals of the EU Clinical Trials Directive, implemented in 2004, were to improve the protection of patients and the reliability of reporting on research and to harmonise and increase the competitiveness of European clinical research.
Näitä tavoitteita on kuitenkin jouduttu rajoittamaan.
The outcome has restricted these goals.
Tällä direktiivillä kaikki kliiniset tutkimukset toteutetaan saman menettelyn puitteissa.
All clinical trials are exposed to the same procedure by this directive.
Se on ollut liian kallista tieteellisille tutkimusryhmille, ja Eurooppa on hävinnyt kilpailun Yhdysvalloille, missä kliinisten tutkimusten lupamenettelyssä otetaan huomioon lääketieteen alan tutkimuksen tarve.
This has become too expensive for scientific research groups and Europe has lost the competition to the United States, where the policy for getting permissions for clinical trials takes into account the need for research in the field of medicine.
Direktiivi on lisännyt eurooppalaisten tutkijoiden hallinnollista taakkaa, eivätkä vakavasti sairaat potilaat ole saaneet hyötyä lääketieteen alan läpimurroista.
The directive has increased the administrative burden on European researchers and severely ill patients have not been able to enjoy the breakthroughs within medicine.
Tutkimus ja kehittäminen on yksi niistä aloista, joille me voimme luoda eurooppalaista lisäarvoa.
Research and development is one of the fields where we can create added European value.
On perusteltua pelätä, että geeniterapian kaltaisten alojen innovaatiot eivät vastaisuudessa enää ole eurooppalaisia, vaan tutkijamme joutuvat lähtemään pois Euroopan markkinoilta.
Now there is a justified fear that the innovations in areas such as gene therapy will not be European, but that our researchers will have to leave the European market.
Haluaisin kysyä komissiolta onko kliinisiä tutkimuksia koskevan EU:n direktiivin todellisia vaikutuksia analysoitu, ja aikooko komissio tehdä perustellun johtopäätöksen ja tukea lainsäädännön keinoin geeniterapiatutkimusta Euroopan unionissa?
I would like to ask the Commission if the real impact of the EU Clinical Trials Directive on research has been analysed and if it is planned to draw a reasonable conclusion and to make a needed legislative contribution to support research in the field of gene therapy within the European Union?
Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka se on antanut Ria Oomen-Ruijtenin kirjalliseen kysymykseen E‑7536/10 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp?language=fi .
The Commission would refer the Honourable Member to its answer to Written Question E‑7536/10 by Ms. Oomen-Ruijten http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp?language=en .
Kirjallisesti vastattava kysymys P-8077/2010
Question for written answer P-8077/2010
Aihe: Muiden kuin Espanjan kansalaisten syrjintä Espanjan vaaliluetteloiden laadinnassa
Subject: Discrimination against non-Spanish nationals in the compilation of Spanish electoral registers
”Äänioikeus ja vaalikelpoisuus Euroopan parlamentin vaaleissa
Right to vote and to stand as a candidate at elections to the European Parliament
Euroopan parlamentin jäsenet valitaan yleisillä, välittömillä, vapailla ja salaisilla vaaleilla.”
Members of the European Parliament shall be elected by direct universal suffrage in a free and secret ballot.
Perusoikeuskirjan 40 artikla puolestaan kuuluu seuraavasti:
Article 40.
”Äänioikeus ja vaalikelpoisuus kunnallisvaaleissa
Right to vote and to stand as a candidate at municipal elections.
Jokaisella unionin kansalaisella on äänioikeus ja vaalikelpoisuus kunnallisvaaleissa siinä jäsenvaltiossa, jossa hän asuu, samoin edellytyksin kuin kyseisen jäsenvaltion omilla kansalaisilla.”
Every citizen of the Union has the right to vote and to stand as a candidate at municipal elections in the Member State in which he or she resides under the same conditions as nationals of that State.’
Espanjassa väestörekisteri (padrón) ja vaaliluettelo ovat erillisiä luetteloita, mutta rekisteröityminen väestörekisteriin on edellytys rekisteröitymiselle äänestäjäksi.
In Spain, the padrón and electoral register are separate lists, but registration on the padrón is a condition of eligibility to register to vote.
Käsitykseni mukaan Espanjan kansalaiset sisällytetään automaattisesti vaaliluetteloon heidän rekisteröityessään väestörekisteriin, kun taas muiden EU-maiden kansalaisten on ilmaistava halunsa rekisteröityä myös vaaliluetteloon äänestäjäksi.
I understand that Spanish nationals are automatically included on the voters’ list when they register on the padrón , whereas other EU nationals must express a wish to be included.
Jo tämä merkitsee syrjintää.
This of itself constitutes discrimination.
Katsooko komissio, että kyseessä on laiton syrjintä Espanjassa asuvia muita EU-kansalaisia kohtaan?
Would the Commission agree that this constitutes unlawful discrimination against other EU nationals living in Spain?
Jos katsoo, välittääkö se pikaisesti kantansa Espanjan viranomaisille?
And if so would she convey her opinion to the Spanish authorities as a matter of urgency?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-8168/2010
Question for written answer P-8168/2010
Aihe: EU:n syrjimättömyyslainsäädäntö ja uskonnollisten järjestöjen oikeudet
Subject: EU anti-discrimination law and the rights of religious organisations
Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16 .
Article 4(2) of Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation OJ L 303, 2.12.2000, p.
4 artiklan 2 kohdan mukaan ”direktiivi ei (…) vaikuta kirkkojen tai muiden julkisten tai yksityisten organisaatioiden, joiden eetos perustuu uskontoon tai vakaumukseen, oikeuteen vaatia palveluksessaan olevilta henkilöiltä vilpittömyyttä ja uskollisuutta suhteessa järjestön eetokseen, kunhan ne toimivat kansallisen valtiosäännön ja lainsäädännön mukaisesti”.
16 . states that ‘this Directive shall thus not prejudice the right of churches and other public or private organisations, the ethos of which is based on religion or belief, acting in conformity with national constitutions and laws, to require individuals working for them to act in good faith and with loyalty to the organisation’s ethos’.
Kun katolinen koulu EU:n jäsenvaltioissa kieltäytyy ottamasta palvelukseen henkilöä, joka on julkisesti ilmoittanut homoseksuaalisuudestaan, rikkooko se EU:n syrjimättömyyslainsäädäntöä?
In this connection, is a Catholic school in a Member State which refuses to employ a person who has openly declared that they are a homosexual acting in breach of EU anti-discrimination law?
Rikkooko se erityisesti edellä mainitun direktiivin 2000/78/EY säännöksiä?
In particular, is it acting in breach of the provisions of the above directive?
Mitä kirkkojen ja muiden julkisten tai yksityisten organisaatioiden, joiden eetos perustuu uskontoon, ”oikeus vaatia palveluksessaan olevilta henkilöiltä vilpittömyyttä ja uskollisuutta suhteessa järjestön eetokseen” EU:n lainsäädännön mukaan tarkkaan ottaen sisältää?
What exactly does the right of the Church and other public or private organisations, the ethos of which is based on religion, to ‘require individuals working for them to act in good faith and with loyalty to the organisation’s ethos’ entail under EU law?
Aikooko komissio esittää muutoksia kirkoille ja muille julkisille tai yksityisille organisaatioille, joiden eetos perustuu uskontoon tai vakaumukseen, myönnettyihin poikkeuksiin edellä mainitussa direktiivissä säädetystä syrjimättömyysperiaatteesta?
Is the Commission planning to make any changes with respect to exemptions for churches and other public or private organisations whose ethos is based on religion or belief from the non-discrimination principle outlined in the above directive?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-8169/2010
Question for written answer P-8169/2010
Aihe: Rakenteellinen vastaanottokriisi Belgiassa, direktiivin 2003/9/EY rikkominen
Subject: Structural crisis in reception facilities for asylum-seekers in Belgium, and infringement of Directive 2003/9
Belgiassa on turvapaikanhakijoiden vastaanotto kärsinyt jo yli kahden vuoden ajan rakenteellisesta kriisistä.
For more than two years there has been a structural crisis in reception facilities for asylum-seekers in Belgium.
Suurelle ryhmälle turvapaikanhakijoita ei ole tarjottu aineellisia vastaanottopalveluja.
A substantial group of asylum-seekers have received no material assistance.
Tällä hetkellä 4 945 turvapaikanhakijalla ei ole kattoa päänsä päällä.
At present approximately 4 945 asylum-seekers are homeless.
Hotelleissa on asunut nyt jo yli kuuden kuukauden ajan lisäksi 1 083 turvapaikanhakijaa.
A further 1 083 have been living in hotels for more than six months.
Kyse on hyvin haavoittuvaisessa asemassa olevista henkilöistä, joille ei anneta tietoja eikä neuvontaa ja joilta on evätty mahdollisuus tehdä työtä tai saada koulutusta.
These are extremely vulnerable people who are given no information, no assistance, no access to work or training.
Onko komissio tietoinen siitä, että vaikka direktiivi 2003/9/EY EUVL L 31.
Is the Commission aware that Belgium, despite having transposed Directive 2003/9/EC OJ L 31, 6.2.2003, p.
Belgia rikkoo näin ollen EU:n direktiivin 2003/9/EY 5, 7, 9, 13, 14, 15, 17, 18 ja 19 artiklaa.
Belgium is thus infringing Articles 5, 7, 9, 13, 14, 15, 17, 18 and 19 of EU Directive 2003/9/EC.
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tai on jo ryhtynyt rikkomusmenettelyn käynnistämiseksi Belgiaa vastaan?
What steps will the Commission take, or has it already taken, to initiate infringement proceedings against Belgium?
Mihin keinoihin voidaan turvautua Euroopan unionin tasolla hätäavun tarjoamiseksi kyseisille turvapaikanhakijoille, nyt kun talvi lähestyy ja vastaanottopaikoista on huutava pula?
What instruments are available at European level to provide emergency assistance to these asylum-seekers now that winter is approaching and there is an acute shortage of accommodation at reception centres?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-8170/2010
Question for written answer P-8170/2010
Aihe: Ahmed Zakajevin pidätys
Subject: Arrest of Akhmed Zakayev
Puolan poliisi pidätti Varsovassa 17. syyskuuta maanpaossa olevan tšetšeenihallituksen johtajan Ahmed Zakajevin.
On 17 September in Warsaw, Polish police arrested Akhmed Zakayev, head of the Chechen government-in-exile.
Hän oli matkustanut Puolaan osallistuakseen tšetšeenien maailmankongressiin Pultuskissa.
The activist had travelled to Poland to attend the World Chechen Congress to be held in Pultusk.
Venäjän viranomaiset olivat esittäneet Varsovan yleiselle syyttäjälle pyynnön Zakajevin väliaikaisesta säilöönotosta.
The Russian authorities had submitted a request for the provisional arrest of Zakayev to the Warsaw Public Prosecutor.
Saatavilla olevien tietojen mukaan Venäjän hallitus on pyytänyt Zakajevin luovuttamista terrorismista syytettynä.
According to available sources, the Russian Government has asked for his extradition, accusing him of terorist activity.
Zakajevistä on annettu kansainvälinen pidätysmääräys, mutta Yhdistynyt kuningaskunta myönsi hänelle poliittisen turvapaikan vuonna 2005.
Zakayev is the subject of an international arrest warrant, but was granted political asylum in the United Kingdom in 2005.
Varsovan piirituomioistuin eväsi yleisen syyttäjän esittämän väliaikaista säilöön ottamista koskevan pyynnön ja huomautti, että Zakajeville on myönnetty pakolaisasema Yhdistyneessä kuningaskunnassa, minkä vuoksi häntä olisi kohdeltava pakolaisena myös Puolassa.
The Warsaw District Court dismissed the Public Prosecutor's request for provisional arrest, pointing out that Zakayev had been granted refugee status in the United Kingdom and should therefore be treated as such in Poland.
Voisiko neuvosto edellä mainitun perusteella vastata seuraaviin kysymyksiin:
In the light of the above, will the Council answer the following:
Sovelletaanko Euroopan unionin jäsenvaltiossa myönnettyä poliittista turvapaikkaa myös muissa EU-jäsenvaltioissa?
Does political asylum granted in one European Union Member States also apply in other EU Member States?
Mikä on jossakin EU:n jäsenvaltiossa pakolaisaseman saaneen henkilön asema kansainvälisen oikeuden mukaan?
What status under international law is enjoyed by someone who has been recognised as a refugee in an EU Member State?
Voidaanko tällainen henkilö pidättää kansainvälisen pidätysmääräyksen nojalla?
Can such a person be arrested on the basis of an international warrant?
EU:n lainsäädännössä ei toistaiseksi ole säädetty turvapaikkapäätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta.
There is at present no EU legislation on the mutual recognition of asylum decisions.
Jäsenvaltioiden tuomioistuimet ja muut toimivaltaiset viranomaiset ottavat kuitenkin huomioon toisen jäsenvaltion henkilölle myöntämän turvapaikan saadessaan kolmannelta alkuperävaltiolta luovuttamispyynnön.
However, the courts and other competent authorities of Member States take account of the fact that person has been granted asylum by another Member State when they receive a request for his extradition from the third State of origin.
Henkilöillä, joille on myönnetty pakolaisasema, on heidän alkuperämaahansa palauttamista vastaan suoja, johon luetaan myös luovutus, jollei pakolaisten oikeusasemaa koskevan Geneven yleissopimuksen 33 artiklan 2 kohdassa määrätyistä poikkeuksista muuta johdu.
Persons who qualify for refugee status enjoy protection against refoulement towards their country of origin, including in the form of extradition, subject to the exceptions provided for in Article 33, paragraph 2, of the Geneva Convention relating to the Status of Refugees.
Kirjallisesti vastattava kysymys P-8172/2010
Question for written answer P-8172/2010
Aihe: Turkin ilmatilan käyttämiskiellon aiheuttamat komplikaatiot
Subject: Problems caused by Turkey's refusal to open up its airspace
Toistuvista pyynnöistä huolimatta Turkki ei ole myöntänyt kyproslaisille lentoyhtiöille lupaa käyttää Turkin ilmatilaa, joka on näiden lentoyhtiöiden ainoa vaihtoehtoinen väylä.
Repeated requests to use Turkey's airspace — the only alternative route for Cypriot air traffic — have been constantly rebuffed.