natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopan yhtenäisten maksumarkkinoiden käyttöönoton yhteydessä aletaan sähköiset maksusuoritukset toteuttaa Belgiassa 1. tammikuuta 2008 lähtien uuden kansallisen Maestro-nimisen maksujärjestelmän mukaisesti.
With effect from 1 January 2008, in connection with the introduction of the European single payment market, electronic payment transactions in Belgium will take place using a new national payment system (Maestro).
Maestro laskuttaa Belgiassa 1. tammikuuta 2008 alkaen belgialaisilta kauppiailta jokaisesta sähköisestä maksusta käsittelykorvauksen (niin kutsutun interchange fee -maksun), joka on määrältään 0,05 euroa + 0,20 prosenttia siirron arvosta.
In Belgium, from 1 January 2008, Maestro will charge Belgian traders an interchange fee of EUR 0.05, plus 0.20 % of the value of the transaction, for each electronic payment made.
Eräiden arvioiden mukaan tämän uuden järjestelmän käyttöönotto Belgiassa voi merkitä kauppiaille jopa 100 miljoonan euron lisälaskua.
According to some estimates, the introduction of this new system in Belgium could entail extra costs of as much as EUR 100 million for traders.
Euroopan yhtenäisten maksumarkkinoiden luomisella pyrittiin tukemaan Lissabonin strategian kunnianhimoisia tavoitteita.
The intention to create a European single payment market formed part of the ambitious Lisbon objectives.
Hintojen nouseminen vähentäisi kuitenkin sähköisen maksamisen houkuttavuutta yrittäjien silmissä ja kannustaisi jälleen käyttämään käteistä rahaa huolimatta kaikista siihen liittyvistä taloudellisista ja turvallisuutta koskevista riskeistä.
However, a price increase for businesses would make electronic payment less attractive and would stimulate a return to the use of cash, with all its accompanying economic and security risks.
Lisäksi on olemassa vaara, että osa uuden maksujärjestelmän mukanaan tuomista kustannuksista siirretään kuluttajien maksettaviksi.
There is also a danger that some of the cost of the new payment system will be passed on to the consumer.
Myös muissa jäsenvaltioissa, kuten Isossa-Britanniassa ja Itävallassa, on vanhan kansallisen maksujärjestelmän korvaaminen nostanut yrittäjien kustannuksia ja kuluttajahintoja.
In other Member States, such as the UK and Austria, the introduction of the current national payment scheme led to higher charges for undertakings and higher prices for the consumer.
Vastaavanlainen kehityskulku uhkaa nyt toistua Belgiassa.
We are now threatened with a similar scenario in Belgium.
Mihin toimiin komissio voi ryhtyä tämän ehkäisemiseksi?
What measures can the Commission take to counteract this?
Onko komissio varautunut tilanteeseen kehittämällä korjaavia menettelyjä?
Has the Commission provided for any corrective mechanisms?
Miten komissio aikoo suojella asianmukaisesti sekä yrittäjiä että kuluttajia yhtenäisten maksumarkkinoiden voimaantuloon liittyvältä kustannusten kohoamiselta?
How will the Commission provide both consumers and businesses with adequate protection from higher costs linked to the introduction of a single payment market?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5805/06
WRITTEN QUESTION P-5805/06
Aihe: Pakolaisdraama Euroopan linnakkeen rajoilla
Subject: Refugee crisis at the borders of Fortress Europe
Keväästä 2005 lähtien meille on yhä useammin kantautunut uutisia Euroopan rajoilla sijaitsevilla meriväylillä kuolleista pakolaisista.
Since spring 2005 there has been a steady stream of reports about refugees who have died trying to reach Europe by sea.
Tiedotusvälineet ja kansalaisjärjestöt puhuvat jopa 20 000 kuolleesta viime vuosina.
The media and NGOs put the figure at up to 20 000 in recent years.
Punainen risti perustelee ICRC:n ja UNHCR:n ilmoittamia 20 000 kuolemantapausta sillä, että noin 90 prosenttia todistettavissa olevista 7 200 kuolemantapauksesta on rekisteröity merillä, mutta yleensä vain joka kolmas ruumis löydetään.
In backing up the figure of 20 000 deaths quoted by the ICRC and the UNHCR, the Red Cross points out that some 90 % of the 7 200 proven deaths occurred at sea, and that in general in such cases only every third body is found.
Mihin toimiin komissio on tähän mennessä ryhtynyt selvittääkseen kuolleiden määrän unionin merirajoilla? —
What efforts has the Commission made thus far to determine the number of refugees who have died at the Union's maritime borders? —
Mitä lukuja komissiolla on käytettävissään? —
What information does the Commission have about this problem? —
Onko komissio tietoinen siitä, että kansainväliset rajapartiot Gibraltarin edustalla sekä Länsi-Afrikan ja Kanariansaarten välillä ovat johtaneet vain siihen, että pako- ja muuttoreitit ulottuvat nyt Senegaliin saakka, mikä lisää jyrkästi kuolemantapausten määrää? —
Is the Commission aware that the introduction of international border patrols off Gibraltar and between West Africa and the Canary Islands has merely led to refugees and immigrants starting their journeys from as far away as Senegal, thereby dramatically increasing the number of deaths? —
Miten komissio puolustaa sitä, että Afrikan valtioiden kanssa tehdään yhteistyötä, joka estää Geneven sopimuksen ehdot täyttävien pakolaisten pakenemisen? —
How can the Commission justify the fact that its cooperation arrangements with African States are serving to prevent refugees covered by the Geneva Convention from fleeing their countries? —
Miksei veneiden pysäyttämisen jälkeen tarkisteta, onko kyse maahanmuuttajista vai pakolaisista? —
Why, when boats are stopped at sea, are no checks carried out to determine whether the occupants are immigrants or refugees? —
Mitä komissio aikoo tehdä tai ehdottaa jäsenvaltioille, jotta tälle kestämättömälle humanitaariselle katastrofille voitaisiin tehdä loppu?
What measures does the Commission plan to take, or propose to the Member States, in order to bring an end to this intolerable humanitarian disaster?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5806/06
WRITTEN QUESTION P-5806/06
Aihe: Yhtiöjärjestyksen vahvistaminen lailla ilman kuulemista tai sopimusta
Subject: Legal endorsement of company statutes without prior consultation or agreement
Kreikassa yleishyödylliset julkiset yhtiöt toimivat sisäisen yhtiöjärjestyksen perusteella, jota vuodesta 1990 lähtien on muutettu työehtoneuvottelujen pohjalta lain N.1876/1990 mukaisesti.
In Greece, non-profit-making public companies operate on the basis of an internal body of regulations which, from 1990 onwards, has been amended through collective bargaining in accordance with Law 1876/1990.
Osa näistä yleishyödyllisistä julkisista yhtiöistä on myöhemmin muutettu osakeyhtiöiksi, ja valtiolla on hallussaan enää pieni osa niiden osakkeista.
Some of them have in the meantime floated shares, a small number of which are held by the government.
Kun otetaan huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 28 artikla toimii vähimmäistakuuna, josta jäsenvaltioiden on huolehdittava, kysyn komissiolta seuraavaa:
Having regard to Article 28 of the European Union Charter of Fundamental Rights, which constitutes the minimum level of guarantee to be provided by the Member States, can the Commission provide the following information: —
Onko Kreikan parlamentilla oikeus vahvistaa lailla uusi yhtiöjärjestys, joka koskee yleishyödyllisiä julkisia yhtiöitä, joissa valtion osakeosuus on enää pieni, jos työmarkkinaosapuolia ei ole kuultu tai niiden kanssa ei ole päästy sopimukseen?
Is the Greek Parliament entitled legally to endorse the new internal regulations governing non-profit-making public companies in which the government holds a minority stake, where the social partners have not been consulted and have not given their consent? —
Eikö näin rikota EU:n perusoikeuskirjan 28 artiklaa, koska osapuolilta viedään oikeus tulla kuulluksi ja tehdä kollektiivisia työsopimuksia?
If the social partners are deprived of the right to negotiate and conclude collective agreements, is this not an infringement of the European Union Charter of Fundamental Rights?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5807/06
WRITTEN QUESTION P-5807/06
Aihe: Euroopan parlamentin jäsenten kirjeet komissiolle
Subject: Letters from MEPs to the Commission
Kun Euroopan parlamentin jäsen kirjoittaa äänestäjän puolesta komission jäsenelle tai hänen avustajalleen, minkä ajan kuluessa jäsen voi odottaa saavansa vastauksen?
When a Member of the European Parliament writes, on behalf of a constituent, to an individual Commissioner or one of his/her officials, what length of time should elapse before the Member can expect a response?
Jos vastauksen saaminen vie enemmän aikaa kun on odotettavissa, ilmoittaako komission jäsen tai hänen avustajansa parlamentin jäsenelle asiasta?
If a full response takes longer than expected, does the Commissioner or his/her officials write to the Member to inform the Member of this fact?
Onko komissiolla aikeita parantaa nykyistä järjestelyä jäsenten kirjeisiin vastaamisen suhteen?
Does the Commission have any plans to improve its present performance in responding to letters from Members?
Vastaako komissio nopeammin virallisesti julkaistuihin kysymyksiin kuin yksittäiselle komission jäsenelle suunnattuihin kysymyksiin?
Does the Commission provide a swifter response to questions or issues raised if they are in the form of a publicised official question, as opposed to an individual letter to a specific Commissioner?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5808/06
WRITTEN QUESTION P-5808/06
Aihe: Kiinan ja EU:n väliset kulttuurisuhteet
Subject: Cultural relations between China and the EU
Globaalissa maailmantaloudessa ja nopeasti kehittyvän teknologian ympäristössä audiovisuaalialan ja elokuvateollisuuden merkitys kasvaa jatkuvasti sekä kansantalouksiemme kilpailukyvyn ja yhteiskuntiemme kehityksen kannalta katsoen.
Audiovisual and cinematographic industries are becoming increasingly important for both the competitiveness of our economies and the development of our societies in the context of globalisation and rapidly developing technologies.
Elokuvat ja audiovisuaaliset teokset kuvastavat tarkasti kansallista identiteettiä ja kulttuurin rikkautta; EU:n tulee vastata kaksitahoiseen haasteeseen: sen on tuettava ja vahvistettava talouttaan ja välitettävä ja edistettävä arvojaan.
Films and audiovisual works strongly reflect national identity and cultural richness; the EU must tackle a dual challenge: to support and reinforce its economy, and to transmit and promote its values.
Euroopan komission teettämässä tutkimuksessa ”Visibility Strategy Study – Focus Group Analysis of Perceptions of the EU in China” (kiinalaisten muodostaman kohderyhmän EU-käsitysten analyysi) suositellaan EU:n kuvan vahvistamista edistämällä ja levittämällä EU:n kulttuuria Kiinassa (ks. Letter of Contract number 2004/87686 – EuropeAid/116548/C/SV/Lot5 ‑puitesopimuksen 1. versio; täytäntöönpanoa koskeva ja havaintoja, johtopäätöksiä ja suosituksia sisältävä loppuraportti, 31. toukokuuta 2005).
A study commissioned by the Commission, ‘Visibility strategy study — Focus Group analysis of perceptions of the EU in China’ recommends that the image of the EU be reinforced through cultural promotion and dissemination (ref.: Letter of Contract Number 2004/87686‑Version1 of the EuropeAid/116548/C/SV/Lot5 framework contract; final report on implementation, findings, conclusions and recommendations; 31.5.2005).
Aikooko komissio kehittää, pitäen mielessä tiedonantonsa ”EU ja Kiina: läheisempi kumppanuus ja lisääntyvät vastuut” (KOM(2006)0631 lopullinen), sellaisen strategian eurooppalaisen kulttuuriannin edistämiseksi erityisesti musiikin ja audiovisuaalisten teosten alalla, jonka tavoitteet ylittävät nykyisten säännöllisten toimenpiteiden päämäärät?
In the framework of the communication ‘EU‑China: closer partners, growing responsibilities’ (COM(2006)631 final), does the Commission envisage a strategy for the promotion of European cultural content, in particular in the music and audio-visual sector, beyond the individual actions that take place currently ?
Kaavaileeko komissio nostavansa ulkomaankauppapolitiikoissaan kulttuuriteosten EU:n ulkopuolella tapahtuvan levittämisen painoarvoa?
Is the Commission envisaging in its foreign trade policies, to give greater priority to the circulation of cultural content outside the EU?
Rohkaiseeko komissio yhteisten tuotantohankkeiden toteuttamista Kiinan kanssa, mikä hyödyttäisi eurooppalaisten elokuvien levittämistä Kiinassa?
Does the Commission encourage co-production with China, which would benefit the circulation of European films in this country ?
Mikäli vastaus on kielteinen, kaavaileeko komissio ryhtyvänsä itse kyseisenlaisiin toimiin ja mihin yhteyksiin nämä toimet liittyvät?
If not, is the Commission envisaging such actions and in which framework?
Mitä aloitteita on Media Plus ‑ohjelman, European Film Promotion ‑verkon tai Europe Cineman kautta käynnistetty Kiinassa?
What initiatives do the MEDIA Plus programme, the network ‘European Film Promotion’ or Europe Cinema carry out in China?
Voitaisiinko ajatella niiden edustavan parhaita käytäntöjä?
Could those be considered as best practices?
Suunnitteleeko komissio eurooppalaisen kulttuurin keskuksen perustamista Pekingiin, kun tiedetään että sellainen muodostaisi olennaisen välineen EU:n näkyvyyden varmistamisessa Kiinassa ja vahvistaisi unionin kuvaa, joka on ryvettynyt Ranskan ja Alankomaiden torjuttua perustuslain kansanäänestyksissään?
Is the Commission planning to establish a European cultural centre in Beijing, given that this would be an essential instrument of the EU's presence in China and would reinforce its image which is suffering as a result of the French and Dutch referenda on the Constitution?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5809/06
WRITTEN QUESTION P-5809/06
Aihe: Vuosia 2007–2013 koskevan Ruotsin maaseutuohjelman hyväksyminen
Subject: Approval of Sweden's rural development programme for 2007‑13
Ruotsi on jättänyt vuosia 2007–2013 koskevan uuden maaseutuohjelmaehdotuksen komissiolle hyvissä ajoin.
Sweden submitted to the Commission on schedule a proposal for a new rural development programme for the period 2007‑13.
Ruotsi on niiden jäsenvaltioiden joukossa, jotka ovat saattaneet päätökseen vuosia 2000–2006 koskeneen maaseutuohjelman täytäntöönpanon.
It is among the countries which have completed their measures under the programme for 2000‑06.
Voidakseen suunnata maaseudun kehittämisen toimenpiteet uuden ohjelmakauden uusien yhteisten strategioiden ja tavoitteiden mukaisiksi Ruotsin olisi näin ollen aloitettava pikaisesti uuden maaseutuohjelmansa soveltaminen.
In order to be able to arrange rural development measures swiftly in accordance with the new common strategies and objectives adopted for rural development programmes in the new programme period, Sweden therefore needs to be able to start implementing its new rural development programme without delay.
Ruotsin ohjelmaehdotuksen hyväksymisen viivästyminen merkitsee sitä, että ruotsalaiset maatalous- ja maaseutuyritykset eivät vuodenvaihteessa eivätkä ennen komission antamaa hyväksymistä tiedä täydellisesti sitä, mitä ehtoja sovelletaan uuden maaseutuohjelman puitteissa.
If approval of Sweden's proposed programme is delayed, this will mean that, from the beginning of the year until the Commission approves a new programme, agricultural and other rural undertakings in Sweden will not be fully informed of the conditions which are to apply under the new rural development programme.
Ne eivät myöskään voi saada asianmukaista tukea ja korvauksia, jos uudet toimenpiteet ja korvaukset viivästyvät.
Nor will they be able to receive support and compensation, as decisions on new aids and compensation will not be taken on time.
Tämä viivästyminen aiheuttaa maaseudun yrityksille ja toimijoille suunnitteluepävarmuutta, mikä vaikuttaa kielteisesti maaseutupolitiikan tavoitteiden saavuttamiseen.
This delay in implementation surrounds planning by rural undertakings and other parties with uncertainties and hence hampers the attainment of rural development policy objectives.
Valitettavasti edellä mainittu voi aiheuttaa myös yhteisen maaseutupolitiikan ja sen täytäntöönpanotavan arvostelua Ruotsissa.
Regrettably, it may also result in national criticism of the Community's rural development policy and the way in which it is being implemented.
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen ohjelmakautta 2007–2013 koskevan Ruotsin maaseutuohjelman pikaisen hyväksymisen?
My question to the Commission is therefore this: what measures will the Commission take to ensure swift approval of Sweden's rural development programme for 2007‑13?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5810/06
WRITTEN QUESTION P-5810/06
Aihe: Hedelmien ja vihannesten YMJ:n uudistus
Subject: Proposal for the reform of the COM in fruit and vegetables
Hedelmien ja vihannesten YMJ:n uudistamiseksi annetussa asetusehdotuksessa sisällytetään kriisinhallinta hedelmä- ja vihannesalan tuottajajärjestöjen toimintaohjelmiin ja säädetään, että tähän tarkoitukseen annettu rahoitus ei saa ylittää 33 prosenttia toimintarahaston vuosittaisista menoista.
The proposal for the reform of the COM in fruit and vegetables includes crisis management under the operational programmes relating to fruit and vegetable producers' organisations (FVPOs), for which total expenditure may not exceed 33 % of the annual operational fund.
Onko komissio harkinnut vaihtoehtoa, että hedelmä- ja vihannesalan tuottajajärjestöihin perustettaisiin rahasto, joka olisi erillään toimintarahastosta, joka rahoitettaisiin markkinoilta poistamista edustavalla määrällä (jota ei ole sisällytetty tilatukeen) ja jonka rahoittamiseen myös jäsenvaltiot voisivat osallistua yhtä suurilla osuuksilla kuin yhteisö ja tuottajat?
Has the Commission considered, as an alternative, creating a fund for FVPOs which would be separate from the operational fund and would be financed to an amount corresponding to the withdrawals (not included in the single payment), and within which Member States could complement their payments, on a basis of equal shares with the Community contribution and that of the producers?
Koska suhdannekriisit ovat ennalta arvaamattomia ja hedelmä- ja vihannesalan tuottajajärjestöjen toimintarahasto on vuosittainen, käyttämättä jäävä osa ei saisi yhteisön rahoitusta eikä sitä voitaisi siirtää varaukseen seuraavia vuosia varten.
Since unforeseen crises can appear at any moment while the operational fund for the FVPOs is determined annually, its unspent portion would not qualify for Community financial support and could not be placed in a reserve for use in future years.
Jos oletetaan että kriisinhallinta lopultakin sisällytettäisiin toimintarahastoon, onko komissio harkinnut mahdollisuutta, että kriisinhallintaan tarkoitettu rahasto olisikin erillään toimintarahaston rahoittamista muista toiminnoista ja että se voisi olla kumuloituva tiettynä ajanjaksona esimerkiksi koko toimintaohjelman keston ajan?
If crisis management is finally included under the operational funds, has the Commission considered the option of the crisis management fund being treated as a separate measure from the others financed from the operational fund, thus making it possible for it to accumulate over a given period, for instance that of the entire operational programme?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5811/06
WRITTEN QUESTION P-5811/06
Aihe: Hedelmien ja vihannesten valvonta
Subject: Fruit and vegetables and controls
Hedelmien ja vihannesten YMJ:n uudistamisesta tehdyssä asetusehdotuksessa ei muuteta nykyistä kolmansien maiden kanssa käytävää kauppaa koskevaa tilannetta.
The proposal for a regulation on the reform of the COM in fruit and vegetables does not alter the existing state of affairs regarding trade with third countries.
Euroopan unionin ulkomaankauppapolitiikasta vastuussa oleva komissaari Mandelson toteaa haluavansa edistää vaurautta ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta avoimen ja säännellyn kauppavaihdon avulla.
The trade commissioner, Peter Mandelson, has affirmed the objective of promoting prosperity and social justice by means of open and regulated trade.
Katsooko komissio, että tällaista kauppavaihtoa on (hedelmäkärpäsen aiheuttaman vitsauksen takia) erityispöytäkirjoihin perustuva espanjalaisten sitrushedelmien vienti ja tuonti kolmansista maista, joilta ei edellytetä vastaavaa valvontaa, vaikka merkittäviä tauteja, kuten sitrushedelmien syöpää, on olemassa ja niistä on raportoitu?
Does the Commission find it compatible with this concept of trade that Spanish citrus exports are subject to specific protocols (such as that on Mediterranean fly disease) while the same controls are not applied to imports from third countries, despite the declared existence of significant areas affected by diseases such as cancrosis?
Miksi kolmansien maiden kanssa käytävään kauppaan ei sovelleta vastavuoroisuusperiaatetta siten, että tuonti perustuu samoihin pöytäkirjoihin kuin vienti tällä hetkellä?
Why is the principle of reciprocity not applied to trade with third countries in such a way that imports are subject to the same protocols as are now applied to exports?
Pitääkö komissio hyväksyttävänä, että voidakseen viedä tuotteita USA:han tai Japaniin Espanjan maatalousalan on maksettava tarkastajien ylläpito ja oleskelu ja että ei ole mahdollista vaatia samaa kohtelua kolmansista maista peräisin olevalle tuonnille?
Does the Commission find it acceptable that, in order to export to the US or Japan, the Spanish agricultural sector should have to pay the costs relating to inspectors' activities and travel in Spain while the same is not required for imports from third countries?
Eikö olisi vaadittava, että tuontituotteisiin sovelletaan samoja sääntöjä, joita yhteisön tuotteidenkin on noudatettava, kuten jäljitettävyyttä elintarvikkeissa?
Should imports not be subject to the same rules as Community products, such as traceability for foodstuffs?
Onko komissiolla numerotietoja, joiden perusteella voidaan arvioida tämän vaatimuksen noudattamista?
Does the Commission have statistics which can help evaluate how far this requirement is being complied with?
Pitääkö komissio toivottavana, että voitaisiin laatia kaupan pitoa unionin sisällä koskeva eurooppalainen standardi esimerkiksi sitrushedelmille ja että kolmansista maista peräisin olevan tuonnin olisi noudatettava tätä standardia?
Does the Commission favour introducing a European standard for marketing within the Union, e.g. of citrus fruit, which would also be applied to imports from third countries?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5812/06
WRITTEN QUESTION P-5812/06
Hedelmien ja vihannesten YMJ:n uudistamiseksi annetussa asetusehdotuksessa jaetaan kansallisia määrärahakehyksiä kunkin jäsenvaltion aiempaan tuotantoon perustuvien määrien perusteella.
The proposal for the reform of the COM in fruit and vegetables distributes national envelopes on the basis of the historic amounts received by each Member State.
Onko komissiolla teknisiä kertomuksia, joissa arvioidaan tätä päätöstä sellaisten muuttujien valossa kuten viljelykustannukset, korjuukustannukset, jalostusyritysten taattu raaka-aineensaanti jne., joilla voidaan perustella näin suuria jäsenvaltojen välisiä eroja pinta-alan perusteella maksettavissa tuissa?
Does the Commission possess technical reports validating this position in terms of variables such as cultivation costs, harvesting costs, supply guarantees for processing industries, etc. so as to justify these marked variations in aid per hectare between Member States?
Onko komissio arvioinut teknisten raporttien perusteella, kuinka paljon espanjalaisten yritysten raaka-aineen hinta nousee, jos espanjalaisten tuottajien saamien tukien pienuuden vuoksi suuri osa sitrushedelmien sadosta jätetään korjaamatta?
Has the Commission evaluated, by means of technical reports, the factor of higher raw material prices for Spanish producers should the citrus harvest be significantly reduced as a result of the low level of aids received by them?
Katsooko komissio, että nämä erilaiset luvut, jotka merkitsevät vastaavanlaisia eroja sitrushedelmien tuottajien tuloissa, ovat seurausta jäsenvaltioiden maataloustuotantojärjestelmien objektiivisiin tosiseikkoihin perustuvista eroista?
Does the Commission consider that this statistical imbalance, which brings in its wake major inequalities in the incomes of citrus producers, is a reflection of differences between agricultural system which could be backed up with objective data?