natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tämän vuoden marraskuun 17. päivänä esitin kysymyksiä EU:n sponsoroimasta dokumenttifilmistä, joka kertoi naisista eräässä afganistanilaisessa vankilassa ja jonka televisiolähetyksen EU esti.
On 17 November 2011, I tabled questions about an EU‑sponsored documentary on women imprisoned in Afghanistan which was then blocked by the EU.
Yksi dokumenttifilmissä esiintyvistä naisista, rouva Gulnaz, tuomittiin monivuotiseen vankeusrangaistukseen, kun hänet oli raiskattu.
One of the women in the documentary, Gulnaz, was sentenced to several years’ imprisonment after being raped.
Afganistanilainen tuomari katsoi hänen syyllistyneen aviorikokseen.
According to the Afghan judge, she had committed adultery.
Lisäksi kävi ilmi, että rouva Gulnazin raiskaaja oli tehnyt hänet raskaaksi.
Furthermore, it transpired that Gulnaz was pregnant by the man who raped her.
Torstaina 1. joulukuuta Afganistanin presidentin Hamid Karzain tiedottaja ilmoitti, että rouva Gulnaz armahdetaan.
On Thursday, 1 December 2011, a spokesperson for the Afghan President, Hamid Karzai, announced that Gulnaz had been pardoned.
Sharia-lain mukaan vapauttamisen ehtona on, että hänen täytyy mennä naimisiin raiskaajansa kanssa https://news.google.com/news/more?hl=nl&gl=nl&q=afghaanse&gs_upl=8910l10754l0l10926l9l9l0l8l0l0l109l109l0.1l1l0&um=1&ie=UTF-8&ncl=dYsjaGJiq5MLEuM_z1Ycq6BfYV0SM&ei=nozYTuvcAsvsOY35jNEO&sa=X&oi=news_result&ct=more-results&resnum=1&ved=0CCgQqgIwAA .
In accordance with Sharia law, the precondition for her release is that she must marry her rapist https://news.google.com/news/more?hl=nl&gl=nl&q=afghaanse&gs_upl=8910l10754l0l10926l9l9l0l8l0l0l109l109l0.1l1l0&um=1&ie=UTF-8&ncl=dYsjaGJiq5MLEuM_z1Ycq6BfYV0SM&ei=nozYTuvcAsvsOY35jNEO&sa=X&oi=news_result&ct=more-results&resnum=1&ved=0CCgQqgIwAA .
Onko komissio PVV-puolueen kanssa yhtä mieltä siitä, että on satojen islamilaisen sharia-lain soveltamisen vuoksi (ks. Afganistanin rikoslain aviorikosta [zinā] koskeva 427 artikla) Afghanistan: Female Prisoners and their Social Reintegration, UNITED NATIONS, New York 2007, UNODC Project: AFG/S47—Developing Post-Release, Opportunities for Women and Girl Prisoners. p.
Does the Commission agree with the PVV that it is in the interest of hundreds of women who are unjustly imprisoned in Afghanistan due to the application of Islamic Sharia law (see Article 427 of the Afghan Penal Code with regard to moral crimes or zinā) Afghanistan: Female prisoners and their social reintegration, United Nations, New York, 2007, UNODC Project: AFG/S47—Developing post-release, opportunities for women and girl prisoners. p.
Onko komissio PVV-puolueen kanssa yhtä mieltä siitä, että filmattujen naisten ”turvallisuus” ei voi olla tekosyy olla lähettämättä tätä dokumenttifilmiä, koska naiset näytetään filmissä tarvittaessa täysin tunnistamattomina, jotta heidän henkilöllisyytensä ei paljastuisi?
Does the Commission agree with the PVV that the ‘safety’ of the women in the film can be no excuse not to broadcast this documentary, given that, if necessary, the women can be made completely unrecognisable on screen in order to keep their identity secret?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012103/2011
Question for written answer E-012103/2011
Aihe: Romanit ja alaikäisten avioliitot
Subject: Roma and marriage between minors
Kyseisen ilmiön suvaitseminen johtaa myös siihen, etteivät alaikäiset voi vapaasti päättää omasta elämästään, mikä on vastoin lasten ja nuorten oikeuksia edistävää Euroopan unionin direktiiviä.
Furthermore, if tolerated, this practice facilitates minors being denied the opportunity to decide freely for themselves, and it goes against the EU directive on the rights of children and young people.
Aikooko komissio tutkia kyseistä ilmiötä ja hankkia sitä koskevia lisätietoja?
Does the Commission intend to investigate this practice and collect more data?
Jos kyseisen yhteiskunnallisen ilmiön olemassaolo varmistuu, kuinka komissio aikoo toimia lasten ja nuorten oikeuksien suojelemiseksi tehokkaasti Euroopan unionissa?
If reports of this social practice prove correct, what action will the Commission take to ensure that the rights of children and young people are properly protected within the European Union?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012105/2011
Question for written answer E-012105/2011
Aihe: Royal Bank of Scotland ja Lukashenkolle osoitettu rahoitus
Subject: Royal Bank of Scotland and financing of Lukashenko
Kuten tiedetään, Valko-Venäjällä ei noudateta poliittista ja sosiaalista vapautta, koska maata johtaa erittäin voimakkaita sortotoimia käyttävä hallinto.
It is a known fact that Belarus is a country in which political and civil freedom do not exist, as it is governed by a highly repressive regime.
Tämä entinen neuvostotasavalta onkin 167. sijalla niistä 180 maasta, joita analysoitiin Wall Street Journalin ja Heritage Foundationin laatimassa taloudellista riippumattomuutta mittaavassa Index of Economic Freedom -indeksissä.
Indeed, the former Soviet republic is 167th in a list of 180 countries reviewed in the Index of Economic Freedom compiled by the Wall Street Journal and The Heritage Foundation and 179th in Transparency International's Corruption Perceptions Index.
Tästä todisteena on se, että viidelle valkovenäläiselle virkamiehelle ei edelleenkään myönnetä maahantuloviisumia Euroopan unioniin, koska heidän epäillään olevan eräiden oppositiopolitiikkojen katoamisen takana.
Testament to this is the fact that five Belarusian officials are still unable to obtain entry visas for the EU because they are suspected of having done away with some of their political opponents.
Kaikista näistä syistä useat kansainväliset yritykset kieltäytyvät tekemästä investointeja kyseiseen maahan.
For all the above reasons, many international companies refuse to invest in this country.
Tästä huolimatta valtion määräenemmistön valvoma Royal Bank of Scotland vei yhdessä BNP Paribasin ja Deutsche Bankin kanssa päätökseen liikeneuvottelut Lukashenko hallinnon kanssa ostamalla 670 miljoonan euron arvosta Valko-Venäjän joukkovelkakirjoja ja antamalla siten uutta taloudellista tukea hallinnolle, joka rikkoo edelleen jatkuvasti ihmisoikeuksia.
However, RBS — a bank in which the government is the majority stakeholder — together with the Russian bank Sberbank, BNP Paribas and Deutsche Bank, has done business with the Lukashenko government, purchasing EUR 670 million of Belarusian bonds and thus giving fresh financial momentum to a regime that continues to be responsible for constant violations of human rights.
Aikooko komissio tutkia perusteellisemmin näitä tapahtumia?
Will the Commission look into these matters further?
Kun otetaan huomioon Euroopan unionin toimet ihmisoikeuksien edistämisessä, aikooko komissio vaatia lisäselvityksiä ja esittää tapauksista virallisen vastalauseensa?
In view of the commitments entered into by the European Union with regard to the fight for human rights, does the Commission intend to seek further clarification and formally express its disapproval of these events?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012106/2011
Question for written answer E-012106/2011
Aihe: H1N1-virus ja rokotteiden käyttö
Subject: H1N1 virus and use of vaccines
Saksalaisen sanomalehti Der Spiegelin 25. marraskuuta 2011 julkaisemien uutisten mukaan ne Saksan alueet, jotka olivat sikainfluenssan aiheuttaman hätätilan yhteydessä ostaneet 34 miljoonaa annosta H1N1-rokotetta, hävittävät parhaillaan 29 miljoonaa käyttämättä jäänyttä annosta.
According to German newspaper Der Spiegel of 25 November 2011, the German regions which, in the wake of the emergency relating to the swine flu pandemic, had bought 34 million doses of H1N1 vaccine, are now disposing of 29 million unused doses at an additional disposal cost of EUR 14 000.
Rokotteiden hävittäminen on välttämätöntä, koska viimeinen käyttöpäivämäärä on mennyt umpeen.
This destruction was necessary because the products had passed their expiry date.
On kuitenkin käynyt ilmi, että yleinen influenssarokote suojaisi myös H1N1-virusta vastaan.
Meanwhile, it has been found that the current generic flu vaccine also protects against the H1N1 virus.
Tämän tiedon perusteella vaikuttaa siltä, että sikainfluenssa oli väärä hälytys, jonka seurauksena useat Euroopan unionin jäsenvaltiot käyttivät riskeistä tehtyjen virhearviointien ja Maailman terveysjärjestön antamien ilmoitusten perusteella julkisia varoja ostaakseen kansan yleistä rokottamista varten rokotteita, jotka sitten jäivät käyttämättä.
This would appear to show that swine flu was a false alarm which, based on erroneous risk assessments and on statements made by the WHO, led many EU Member States to use public funds to buy vaccines — subsequently left unused — in order to carry out widespread vaccination among their populations.
Onko komissiolla tietoa Euroopan unionin jäsenvaltioiden ostamien rokotteiden määrästä ja näitä rokotteita myyneistä lääketehtaista, jotka ovat eniten hyötyneet tästä tilanteesta?
Does the Commission have any information about the number of vaccines purchased by EU Member States, the names of the pharmaceutical companies that sold them and who benefited the most from this situation?
Millä tavoin Euroopan unioni ja erityisesti komissio aikoo selvittää, annettiinko sikainfluenssasta väärä hälytys, jotta voitaisiin myös tunnistaa mahdolliset vastuulliset tahot ja saada siten hyödyllistä tietoa tulevaisuuden varalle?
What action does the European Union, and in particular the Commission, intend to take in order to investigate whether the swine flu affair was indeed a false alarm, also in order to identify who may have been responsible and obtain useful information and data for future reference?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012108/2011
Question for written answer E-012108/2011
Aihe: Itämereen upotetut kemialliset aseet
Subject: Chemical weapons in the Baltic Sea
Itämeren pohjassa olevat kemialliset aseet ovat huomattava ympäristöongelma.
The arsenal of chemical weapons lying on the sea bed in the Baltic is a major problem for the environment.
Helsinki-komission (HELCOM) tietojen mukaan Itämeren pohjassa on tällä hetkellä 40 000 tonnia kemiallisia aseita.
According to the Helsinki Commission (Helcom), there are currently 40 000 tonnes of chemical weapons at the bottom of the Baltic Sea.
Ympäristöön vapautuvien kemiallisten päästöjen riski kasvaa vuosi vuodelta.
The risk of chemicals leaking out into the environment is increasing year on year.
Kemiallisten aineiden mahdollista leviämistä meriympäristöön ei voida arvioida niiden tietojen perusteella, joita upotetuista kemiallisista aseista on tällä hetkellä saatavissa.
At the moment we do not have enough data on chemical weapons dumped at sea to allow us to predict the potential dispersion of chemicals around the marine environment.
Tämä herättää huolta meren ekosysteemien tilasta ja pakottaa kiinnittämään enemmän huomiota tämän monimutkaisen tilanteen analysoimiseen.
This is causing concern about the condition of marine ecosystems and shows there is a need for closer attention to be paid in order to assess this complex situation.
Eri maiden tutkijoiden mukaan Itämereen upotetuista aseista peräisin olevien kemiallisten aineiden määrä alkaa moninkertaistua meriympäristössä.
Scientists from different countries have stated that chemicals from the weapons dumped in the Baltic Sea are starting to build up in the marine environment.
Yksi Itämeren aluetta koskevan strategian ensimmäisen pilarin tärkeimmistä hankkeista koskee arvioinnin laatimista tarpeesta puhdistaa Itämeri kemiallisista aseista.
One of the key projects under the first pillar of the strategy for the Baltic Sea Region is to assess the need to remove the chemical weapons from the sea.
Haluaisin tiedustella komissiolta, onko hankkeessa tuotu esiin suurinta riskiä, joka liittyy aseista meriympäristöön vapautuviin kemiallisten aineiden päästöihin?
Has the greatest risk involved in the process during which chemicals are released from the weapons into the marine environment been highlighted?
Minkälaisia tutkimuksia on tällä hetkellä käynnissä meressä olevien kemiallisten aseiden poistamistarpeen arvioimiseksi?
What research is currently under way to assess the need to remove the chemical weapons from the sea?
Mikä on hankkeen päättymisen määräpäivä?
What is the completion date for the project?
Mitkä maat osallistuvat hankkeen täytäntöönpanoon?
Which countries are involved in carrying out the project?
Kuinka paljon rahoitusta hankkeen täytäntöönpanoon tarvitaan?
How much funding is required to carry out the project?
Mitä varoja hankkeen täytäntöönpanoon on tällä hetkellä varattu?
How much funding is currently earmarked for the implementation of the project?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012109/2011
Question for written answer E-012109/2011
Aihe: Vaarallisten aineiden innovatiivinen käsittely Itämeren alueella
Subject: Innovative management of hazardous substances in the Baltic Sea region
Itämeren alueen kaikilla seuduilla on vaarallisia aineita.
Hazardous substances can be found in all parts of the Baltic Sea.
Ne ovat uhka Itämeren alueen ympäristölle, ihmisten terveydelle ja ekosysteemeille.
They pose a threat to the environment of the Baltic Sea region and to human health and are affecting ecosystems.
Itämeren alueen suojelemiseksi on ensisijaisesti vähennettävä päästöjä, seurattava ja ennakoitava ympäristön tilan muutoksia ja suojeltava ympäristöä.
If the Baltic Sea region is to be protected, the main task must be to reduce emissions of all kinds, monitor and predict changes in the ecological state of the Baltic Sea and protect that ecological state.
Innovatiivinen lähestymistapa on välttämätön, jotta kemiallisiin aineisiin liittyviltä riskeiltä vältytään.
An innovative approach is essential in order to curb the risks linked to the presence of chemicals in the water and on the seabed.
Yksi Itämeren aluetta koskevan strategian ensimmäisen pilarin tärkeimmistä hankkeista koskee vaarallisten aineiden innovatiivista käsittelyä Itämeren alueella.
One of the main projects under the first pillar of the strategy for the Baltic Sea region concerns the ‘innovative management of hazardous substances in the Baltic Sea region’.
Tiedustelisin komissiolta, mitä etuja innovatiivisten toimien toteuttaminen tarjoaa vaarallisten aineiden käsittelyn kannalta, kun otetaan huomioon kustannusarvio ja hyödyt, joita näiden toimien toteuttamisella tavoitellaan?
On the basis of a cost-benefit analysis of the measures in question, what benefits can be expected from the use of innovative measures to deal with hazardous substances?
Mitä innovatiivisia ratkaisuja toteutetaan tällä hetkellä vaarallisten kemiallisten aineiden käsittelemiseksi?
What innovative solutions to the problem of the management of hazardous chemicals are currently being employed?
Mitkä maat osallistuvat hankkeen täytäntöönpanoon?
Which countries are involved in implementing this project?
Kuinka paljon rahoitusta hankkeen täytäntöönpano vaatii?
What funding is needed to implement this project?
Mitä varoja hankkeen täytäntöönpanoon on tällä hetkellä varattu?
What funding is currently being allocated to this project?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012110/2011
Question for written answer E-012110/2011
Aihe: Vaarallisten aineiden valvonta Itämeren alueella
Subject: Control of hazardous substances in the Baltic Sea Region
Yksi suurimmista ongelmista Itämeren veden laadun valvonnassa ovat vaaralliset aineet.
One of the greatest problems connected with the management of water quality in the Baltic Sea is that of hazardous substances.
Tulevaisuudessa vaarallisten aineiden päästöjä ja häviöitä on vähennettävä tai ne on ehkäistävä täysin.
The aim in future is to reduce or to completely stop the discharge and loss of hazardous substances.
Tällä hetkellä on yhä aivan liian vähän tietoa vaarallisten aineiden leviämisestä ja niiden ensisijaisista lähteistä.
There is at present still a great lack of information about the dispersion of dangerous substances and their primary sources.
Itämeren suojelukomission (HELCOM) Itämeren toimintasuunnitelmassa esitetään luettelo vaarallisten aineiden luettelo (se käsittää yksitoista ainetta), jolla on merkitystä myös EU:lle.
The hazardous substances are listed in the Baltic Sea Action Plan of the Helsinki Commission (Helcom).This list, which contains eleven such substances, is also important for the EU.
Yksi Itämeren aluetta koskevan strategian ensimmäisen pilarin päähankkeista on vaarallisten aineiden valvonta Itämeren alueella.
One of the main projects under Pillar 1 of the strategy for the Baltic Sea Region deals with the ‘Control of hazardous substances in the Baltic Sea Region’.
Voiko komissio antaa tietoja edistyksestä, jota on saavutettu luetellun yhdentoista aineen ja aineryhmän lähteiden ja määrien selvittämisessä?
Can the Commission provide details on the progress made in determining the sources and amounts of the eleven listed hazardous substances and substance groups?
Millä keinoin näiden aineiden määrää aiotaan vähentää?
What instruments does it have at its disposal to reduce the quantities of these substances?
Mitkä maat osallistuvat kyseisen hankkeen toteuttamiseen?
Which countries are involved in implementing this project?
Paljonko varoja tarvitaan tämän hankkeen toteuttamiseen?
How much funding will be required for the implementation of this project?
Paljonko tällä hetkellä on käytettävissä varoja tämän hankkeen toteuttamiseen?
How much funding is currently available for the implementation of this project?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012111/2011
Question for written answer E-012111/2011
Aihe: Itämeren suojelualueiden vahvistaminen
Subject: Creation of protected areas in the Baltic Sea
Itämerellä on erityinen ekosysteemi, joka reagoi hyvin herkästi kaikenlaisiin muutoksiin ja jolle on ominaista harvinaisten lajien ja maailmanlaajuisesti tärkeiden elinympäristöjen runsaus.
The Baltic Sea has a unique ecosystem, which is extremely sensitive to changes of any kind and contains a great wealth of rare species and habitats of world importance.
Meriympäristöä koskettavat lukuisat ongelmat, kuten ilmastonmuutos, rehevöityminen, vieraslajit ja ekosysteemien rappeutuminen ja heikentyminen.
The marine environment faces a multitude of problems, including climate change, eutrophication, invasive alien species and a decline and degradation of the ecosystems.
Liialliset ravinnepäästöt ja niiden kertyminen pohjasedimentteihin sekä haitalliset aineet johtavat veden laadun heikkenemiseen, happipitoisuuden laskuun ja biologisen monimuotoisuuden häviämiseen rannikon läheisyydessä.
Excessive amounts of nutrients, accumulations in the sediments and pollutants are leading to a decline in water quality, a reduction in the oxygen levels and a dwindling of biodiversity in coastal regions.
Elävien luonnonvarojen jatkuva liiallinen hyväksikäyttö ja ympäristön pilaantuminen ovat johtaneet biologisen monimuotoisuuden vähentymiseen ja koko ekosysteemin vakauden ja kestävyyden heikkenemiseen.
The constant overexploitation of biological resources and environmental pollution have resulted in a decline in biodiversity, and a weakening of the stability and resilience of the entire ecosystem.
Itämeren yhä uhkaavammaksi käyvä tilanne on vaara meriympäristölle.
The increasingly perilous state of the Baltic Sea poses a danger to the marine environment.
Yksi Itämeren aluetta koskevan strategian ensimmäisen pilarin päähankkeista on merten suojelualueiden perustaminen.
One of the key projects within Pillar 1 of the Baltic Sea Strategy provides for the ‘creation of marine protected areas’.
Voiko komissio ilmoittaa, mitä tähän mennessä on tehty Itämeren suojelualueiden verkoston luomiseksi?
Can the Commission state what has been done to date to create a network of protected areas in the Baltic Sea?
Onko näitä alueita koskevia hoitosuunnitelmia hyväksytty?
Have management plans for these areas been adopted?
Mitkä maat osallistuvat kyseisen hankkeen toteuttamiseen?
Which countries are involved in the implementation of this project?
Paljonko varoja tarvitaan, ja paljonko tällä hetkellä on käytettävissä varoja tämän hankkeen toteuttamiseen?
How much funding will be required and how much funding is currently available for the implementation of this project?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012112/2011
Question for written answer E-012112/2011
Aihe: Vaarallisten aineiden käytön vähentäminen Itämeren alueella
Subject: Reducing the use of hazardous substances in the Baltic Sea region
Itämeri-strategian ensimmäisen pilarin kolmas painopistealue on vaarallisten kemikaalien käytön ja vaikutusten vähentäminen.
The third priority area of the first pillar of the European Union Strategy for the Baltic Sea Region is ‘reduc[ing] the use and impact of hazardous substances’.
Tekniikan ja teollisuuden kehityksen seurauksena vaaralliset aineet eivät rajoitu enää raskasmetalleihin, vaan syntyy myös uusia, entistä vaarallisempia kemikaaleja, joiden kirjo laajenee jatkuvasti.
Due to technological and industrial development, hazardous substances are no longer confined to heavy metals: new and yet more hazardous chemicals are also coming into use, and there is an ever growing range of such substances.
On kuitenkin myös esimerkkejä kemiallisten aineiden menestyksekkäästä korvaamisesta ympäristölle täysin turvallisilla tai ainakin turvallisemmilla aineilla.
However, there are also examples of the successful replacement of chemicals with perfectly environmentally harmless or at least less environmentally harmful substances.
Voiko komissio kertoa, mitä hankkeita Itämeren alueella on käynnissä erityisen huolestuttavien aineiden käytön vähentämiseksi?
Can the Commission indicate what projects are being implemented to reduce the use of substances giving particular cause for concern in the Baltic Sea region?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012113/2011
Question for written answer E-012113/2011
Aihe: Vieraslajien leviäminen laivojen mukana
Subject: Introduction of alien species by ships
Itämeri on yksi maailman herkimpiä meriä, ja merenkulku sillä on runsasta.
The Baltic Sea is currently one of the most sensitive seas in the world with intensive shipping activity.
Itämerellä liikennöi samanaikaisesti yli 2 000 laivaa.
At any given moment, more than 2 000 ships are operating in the Baltic.
Meriliikenteellä on suuri merkitys koko Itämeren alueelle.
Maritime transport is extremely important for the entire Baltic Sea Region.
Merenkululla hyödynnetään Itämerta yhä voimakkaammin ja siihen liittyy vieraslajien määrän kasvua, mitkä yhdessä vaarantavat Itämeren ekosysteemin.
The increased use of the Baltic Sea by shipping and the resulting rise in the number of invasive species pose a threat to the ecosystem of the Baltic Sea.
Useimmat haitalliset ja sairauksia levittävät vesieliöt päätyvät meriympäristöön laivoista.
Most harmful and contagious waterborne organisms enter the marine environment via ships.
Painolastiveden ja -sedimenttien mukana Itämereen päätyneet eliöt voivat häiritä vaarantuneiden luonnon ekosysteemien tasapainoa entisestään.
The organisms that have been transported to the Baltic Sea in ballast water and ballast sediments can further upset the balance of the endangered natural ecosystems.
Yksi Itämeri-strategian ensimmäisen pilarin päähankkeista on laivojen mukana tulevien uusien vieraslajien leviämisen rajoittaminen.
One of the key projects under Pillar 1 of the Baltic Sea Strategy deals with ‘restricting the introduction of new species by ships’.
Voiko komissio kertoa, mihin toimenpiteisiin on ryhdytty tähän mennessä sen estämiseksi, ettei haitallisia ja sairauksia levittäviä vesieliöitä päätyisi laivojen painolastiveden mukana meriympäristöön?
Can the Commission state what has been done to date to prevent harmful and contagious waterborne organisms entering the marine environment in the ballast water of ships?
Millaista edistystä satamissa on ollut nähtävissä veden keruujärjestelmien asentamisen ansiosta?
What progress has been made in the ports on installing ballast water reception facilities?
Onko perustettu valvontajärjestelmä, jolla voitaisiin edistää vieraslajien leviämisen ongelman ratkaisemista?
Has a monitoring system been introduced which could help solve the problem of the dissemination of invasive species?