natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lisäksi kaasusylinteriä on vakautettava 24 tuntia lämpötilassa 298 K (25°C) ± 5 K.
In addition, the gas cylinder must be preconditioned for 24 hours at a temperature of 298 K (25 °C) ± 5 K.
Käytettävät testikaasut ja suositellut suhteelliset vastetekijäalueet ovat:
The test gases to be used and the recommended relative response factor ranges are as follows:
Nämä arvot ovat suhteessa vastetekijään (R
These values are relative to the response factor (R
) = 1,00 propaanille ja puhdistetulle synteettiselle ilmalle.
) of 1,00 for propane and purified synthetic air.
Hapen vaikutus määritetään otettaessa analysaattori käyttöön ja laajojen huoltojen jälkeen.
The oxygen interference check shall be determined when introducing an analyser into service and after major service intervals.
Valitaan sellainen alue, jossa hapen vaikutuksen määrittämisessä käytettävät kaasut ovat ylemmän 50 prosentin alueella.
A range shall be chosen where the oxygen interference check gases will fall in the upper 50%.
Testin suorittamisen aikana uunin lämpötilan on oltava vaatimusten mukainen.
The test shall be conducted with the oven temperature set as required.
Hapen vaikutuksen määrittämisessä käytettävät kaasut ilmoitetaan 1.2.3 kohdassa.
The oxygen interference gases are specified in section 1.2.3.
Analysaattori nollataan.
The analyser shall be zeroed.
Bensiinikäyttöisten moottoreiden osalta analysaattorin vertailukaasun arvoksi asetetaan 0 prosentin happisekoitus.
The analyser shall be spanned with the 0% oxygen blend for gasoline fuelled engines.
Nollavaste tarkastetaan uudelleen.
The zero response shall be rechecked.
Jos vasteen arvo on muuttunut yli 0,5 % täydestä asteikosta, toistetaan tämän kohdan a ja b alakohta.
If it has changed more than 0,5% of full scale subsections (a) and (b) of this section shall be repeated.
Otetaan käyttöön hapen vaikutuksen määrittämisen 5 prosentin ja 10 prosentin kaasut.
The 5% and 10% oxygen interference check gases shall be introduced.
Jos vasteen arvo on muuttunut yli ± 1 % täydestä asteikosta, testi toistetaan.
If it has changed more than ± 1% of full scale, the test shall be repeated.
A = b alakohdassa käytetyn vertailukaasun hiilivetypitoisuus (ppm C)
A = hydrocarbon concentration (ppmC) of the span gas used in subsection (b)
B = d alakohdassa käytettyjen hapen vaikutuksen määrittämisen vertailukaasujen hiilivetypitoisuus (ppm C)
B = hydrocarbon concentration (ppmC) of the oxygen interference check gases used in subsection (d)
Jos hapen vaikutus on yli ± 3 %, valmistajan ohjeiden ylä- ja alapuolella olevaa ilmavirtaa säädetään portaittain ja 1.9.1 kohta toistettava kunkin virran osalta.
If the oxygen interference is greater than ± 3%, the air flow above and below the manufacturer's specifications shall be incrementally adjusted, repeating section 1.9.1 for each flow.
Jos hapen vaikutus on yli ± 3 % ilmavirran säätämisen jälkeen, polttoainevirtaa ja sen jälkeen näytevirtaa muutetaan ja 1.9.1 kohta toistetaan kunkin uuden asetuksen osalta.
If the oxygen interference is greater than ± 3%, after adjusting the air flow, the fuel flow and thereafter the sample flow shall be varied, repeating section 1.9.1. for each new setting.
Jos hapen vaikutus on edelleen yli ± 3 %, analysaattori, FID-polttoaine tai polttimen ilma on korjattava tai vaihdettava ennen testausta.
If the oxygen interference is still greater than ± 3%, the analyser, FID fuel, or burner air shall be repaired or replaced prior to testing.
Sen jälkeen tässä jaksossa esitetty menettely toistetaan korjatuille tai vaihdetuille laitteille tai kaasuille.
This section shall then be repeated with the repaired or replaced equipment or gases.
Vaikutukset CO-, CO
Interference effects with CO, CO
- ja O
and O
Pakokaasussa mukana olevat muut kuin analysoitavat kaasut voivat vaikuttaa lukemiin monella tavalla.
Gases other than the one being analysed can interfere with the reading in several ways.
Positiivinen häiriö ilmenee NDIR- ja PMD-laitteissa, joissa vieras kaasu saa aikaan saman vaikutuksen kuin mitattava kaasu, mutta vähemmässä määrin.
Positive interference occurs in NDIR and PMD instruments where the interfering gas gives the same effect as the gas being measured, but to a lesser degree.
Negatiivinen häiriö ilmenee NDIR-laitteissa siten, että vieras kaasu leventää mitatun kaasun imeytymiskaistaa, ja CLD-laitteissa siten, että vieras kaasu vaimentaa säteilyä.
Negative interference occurs in NDIR instruments by the interfering gas broadening the absorption band of the measured gas, and in CLD instruments by the interfering gas quenching the radiation.
Jäljempänä 1.10.1 ja 1.10.2 kohdan vaikutusten määrittäminen on tehtävä ennen analysaattorin ensimmäistä käyttöä ja laajojen huoltojen jälkeen, kuitenkin vähintään kerran vuodessa.
The interference checks in sections 1.10.1 and 1.10.2 shall be performed prior to an analyser's initial use and after major service intervals, but at least once per year.
CO-analysaattoriin kohdistuvien vaikutusten määritys
CO analyser interference check
Vesi ja CO
Water and CO
voivat vaikuttaa CO-analysaattorin suorituskykyyn.
can interfere with the CO analyser performance.
Sen vuoksi CO
Therefore a CO
-vertailukaasu, jonka pitoisuus on 80–100 % testin aikana käytetyn suurimman käyttöalueen täydestä asteikosta, täytyy ajaa kuplina veden läpi huonelämpötilassa, ja analysaattorin vaste on kirjattava.
span gas having a concentration of 80 to 100% of full scale of the maximum operating range used during testing shall be bubbled through water at room temperature and the analyser response recorded.
Analysaattorin vaste saa olla enintään 1 % täydestä asteikosta alueilla, jotka ovat vähintään 300 ppm, tai yli 3 ppm alle 300 ppm:n alueilla.
The analyser response must not be more than 1% of full scale for ranges equal to or above 300 ppm or more than 3 ppm for ranges below 300 ppm.
-analysaattorin vaimennuksen määritys
analyser quench checks
CLD- (ja HCLD)-analysaattorin yhteydessä tarkasteltavat kaasut ovat CO
The two gases of concern for CLD (and HCLD) analysers are CO
ja vesihöyry.
and water vapour.
Näiden kaasujen aiheuttama vaimennus on suhteessa niiden pitoisuuteen, ja siksi niiden osalta vaaditaan testaustekniikoita vaimennuksen määrittämiseksi testauksen aikana saatujen korkeimpien odotettavissa olevien pitoisuuksien kohdalla.
Quench responses of these gases are proportional to their concentrations, and therefore require test techniques to determine the quench at the highest expected concentrations experienced during testing.
:n aiheuttaman vaimennuksen määritys
quench check
-vertailukaasu, jonka pitoisuus on 80–100 % suurimman käyttöalueen täydestä asteikosta, syötetään NDIR-analysaattorin läpi, ja CO
span gas having a concentration of 80 to 100% of full scale of the maximum operating range shall be passed through the NDIR analyser and the CO
Sen jälkeen sitä laimennetaan noin 50 % NO-vertailukaasulla, ja se syötetään NDIR:n ja (H)CLD:n läpi, minkä jälkeen CO
It shall then be diluted approximately 50% with NO span gas and passed through the NDIR and (H)CLD with the CO
Vaimennus, joka saa olla korkeintaan 3 % täydestä asteikosta, lasketaan seuraavasti:
The quench, which shall not be greater than 3% full scale, shall be calculated as follows:
-pitoisuus mitattuna NDIR%:lla
concentration measured with NDIR %
Myös CO
Alternative methods of diluting and quantifying CO
- ja NO-vertailukaasuarvojen laimentamisen ja määrän ilmoittamisen vaihtoehtoisia menetelmiä, kuten dynaamista sekoittamista, voidaan käyttää.
and NO span gas values, such as dynamic/mixing/blending, can be used.
Veden aiheuttaman vaimennuksen määritys
Water quench check
Tämä määritys koskee vain märkäkaasun pitoisuusmittauksia.
This check applies to wet gas concentration measurements only.
Veden aiheuttaman vaimennuksen laskennassa on otettava huomioon NO-vertailukaasun liukeneminen vesihöyryyn ja seoksen vesihöyrypitoisuuden asettaminen mittakaavaan testin aikana odotettavissa olevan määrän mukaan.
Calculation of water quench must consider dilution of the NO span gas with water vapour and scaling of water vapour concentration of the mixture to that expected during testing.
NO-vertailukaasu, jonka pitoisuus on 80–100 % normaalin käyttöalueen täydestä asteikosta, syötetään (H)CLD:n läpi, ja NO-arvo kirjataan D:nä.
A NO span gas having a concentration of 80 to 100% of full scale to the normal operating range shall be passed through the (H)CLD and the NO value recorded as
Veden lämpötila määritetään ja kirjataan F:nä.
The water temperature shall be determined and recorded as
Odotettavissa oleva NO-vertailukaasupitoisuus (vesihöyryssä) lasketaan seuraavasti:
The expected diluted NO span gas (in water vapour) concentration shall be calculated as follows:
Veden aiheuttama vaimennus, joka saa olla korkeintaan 3 %, lasketaan seuraavasti:
The water quench shall not be greater than 3% and shall be calculated as follows:
= odotettavissa oleva laimennettu NO-pitoisuus (ppm)
: expected diluted NO concentration (ppm)
H = todellinen vesihöyrypitoisuus (%)
: actual water vapour concentration (%)
Huomautus: On tärkeää, että NO-vertailukaasu sisältää tässä määrityksessä mahdollisimman vähän NO
Note: It is important that the NO span gas contains minimal NO
:ta, koska NO
concentration for this check, since absorption of NO
:n imeytymistä veteen ei ole otettu huomioon vaimennuslaskelmissa.
in water has not been accounted for in the quench calculations.
Muiden kaasujen kuin hapen aiheuttama PMD-analysaattorin instrumenttivaste on suhteellisen pieni.
Instrument response of a PMD analyser caused by gases other than oxygen is comparatively slight.
Pakokaasun yleisten ainesosien happiekvivalentit esitetään taulukossa 1.
The oxygen equivalents of the common exhaust gas constituents are shown in Table 1.
Jos on tehtävä hyvin tarkkoja mittauksia, havaittu happipitoisuus korjataan seuraavalla kaavalla:
The observed oxygen concentration shall be corrected by the following formula if high precision measurements are to be done:
Analysaattorit on kalibroitava 1.5 kohdan mukaisesti vähintään joka kolmas kuukausi ja aina sellaisen järjestelmän korjauksen tai muutoksen jälkeen, joka voi vaikuttaa kalibrointiin.
The analysers shall be calibrated according to section 1.5 at least every three months or whenever a system repair or change is made that could influence calibration.
LISÄYS 3 1.
APPENDIX 3 1.
TIETOJEN ARVIOINTI JA LASKUTOIMITUSTEN TEKEMINEN
DATA EVALUATION AND CALCULATIONS
Kaasupäästöjen arviointi
Gaseous emissions evaluation
- ja CO
and CO
-pitoisuudet (conc) kullekin moodille määritetään keskiarvolukemista ja vastaavista kalibrointitiedoista.
during each mode shall be determined from the average chart readings and the corresponding calibration data.
Toisentyyppistäkin kirjausmenetelmää voidaan käyttää, jos sillä mahdollistetaan vastaava tietojen keruu.
A different type of recording can be used if it ensures an equivalent data acquisition.
) voidaan määrittää laimennetun ilman pussilukemista tai jatkuvista (ilman pussin käyttöä) taustalukemista ja vastaavista kalibrointitiedoista.
) may be determined from the bag readings of the dilution air or from the continuous (non-bag) background reading and the corresponding calibration data.
Kaasupäästöjen laskeminen
Calculation of the gaseous emissions
Lopulliset testitulokset johdetaan seuraavista vaiheista:
The finally reported test results shall be derived through the following steps.
Mitattu pitoisuus muutetaan märkäpohjaiseksi, ellei itse mittausta ole tehty märkäpohjalla:
The measured concentration, if not already measured on a wet basis, shall be converted to a wet basis:
Pakokaasun H
The H
-pitoisuus lasketaan seuraavalla kaavalla:
concentration in the exhaust shall be calculated:
lasketaan seuraavalla kaavalla:
shall be calculated:
on imuilman absoluuttinen kosteus g vettä/kg kuivaa ilmaa.
= absolute humidity of the intake air as g of water per kg of dry air.
Kun kysymys on laimennetusta pakokaasusta:
For the diluted exhaust gas:
Tai CO
Or, for dry CO
= laimennusilman absoluuttinen kosteus, g vettä/kg kuivaa ilmaa
= absolute humidity of the dilution air, g of water per kg of dry air
= imuilman absoluuttinen kosteus, g vettä/kg kuivaa ilmaa
= absolute humidity of the intake air, g of water per kg of dry air
lasketaan seuraavalla kaavalla:
shall be calculated from the following equations:
Imuilmalle (jos se poikkeaa laimennusilmasta):
For the intake air (if different from the dilution air):
on absoluuttinen imuilman kosteus, vettä g/kg kuivaa ilmaa.
absolute humidity of the intake air, g of water per kg of dry air.
Koska NO
As the NO
-päästö on riippuvainen ympäröivän ilman olosuhteista, NO
emission depends on ambient air conditions, the NO
kosteus huomioon ottaen:
taking into account humidity:
= on imuilman absoluuttinen kosteus g vettä/kg kuivaa ilmaa
= absolute humidity of the intake air as g of water per kg of dry air
Päästön massavirran laskeminen
Calculation of emission mass flow rate
[g/h] kullekin moodille lasketaan seuraavasti:
[g/h] for each mode shall be calculated as follows.
Raakapakokaasulle Kun kysymyksessä on NO
For the raw exhaust gas In the case of NO
, pitoisuus kerrotaan kosteuskorjauskertoimella
the concentration has to be multiplied by the humidity correction factor
(kosteuskorjauskerroin NO
(humidity correction factor for NO
[kg/h] on polttoainemassavirta
[kg/h] is the fuel mass flow rate;
[kg/kmol] on yksittäisen kaasun taulukossa 1 esitetty molekyylipaino
[kg/kmole] is the molecular weight of the individual gas shown in Table 1;
Taulukko 1 - Molekyylipainot
Table 1 – Molecular weights
Kaavassa ei oteta ainoastaan huomioon vedyn ja hiilen suhdetta ja hapen ja hiilen suhdetta, vaan myös muut mahdolliset polttoaineen ainesosat kuten rikki ja typpi.
The formula takes into account not only the hydrogen to carbon ratio and the oxygen to carbon ratio but also other possible fuel components such as sulphur and nitrogen.
on imuilman CO
is the CO
-pitoisuus (jonka oletetaan vastaavan 0,04:ä prosenttia, ellei sitä mitata).
concentration in the intake air (that is assumed equal to 0,04% if not measured);
Laimennetulle pakokaasulle Kun kysymyksessä on NO
For the diluted exhaust gas In the case of NO
[kg/h] on laimennettu pakokaasumassavirta märkäpohjalla; kun käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, laimennettu pakokaasumassavirta määritetään liitteen III lisäyksessä 1 olevan 1.2.4 kohdan mukaisesti
[kg/h] is the diluted exhaust gas mass flow rate on wet basis that, when using a full flow dilution system, shall be determined according to Annex III, Appendix 1, section 1.2.4;
Kertoimen u arvot perustuvat laimennettujen pakokaasujen molekyylipainoon, joka on 29 [kg/kmol]; HC:n arvo u perustuu hiilen ja vedyn keskimääräiseen suhteeseen 1:1,85.
for HC is based upon an average carbon to hydrogen ratio of 1:1.85.
Ominaispäästöjen laskeminen
Calculation of specific emissions
Ominaispäästö (g/kWh) lasketaan kaikille yksittäisille komponenteille seuraavasti:
The specific emission (g/kWh) shall be calculated for all individual components:
Kun lisälaitteet, kuten jäähdytystuuletin tai puhallin, asennetaan testiä varten, niiden käyttämä teho lisätään tuloksiin lukuun ottamatta niitä moottoreita, joissa kyseiset lisälaitteet ovat moottorin olennainen osa.
When auxiliaries, such as cooling fan or blower, are fitted for the test, the power absorbed shall be added to the results except for engines where such auxiliaries are an integral part of the engine.
Tuulettimen tai puhaltimen teho määritetään testeissä käytettävillä nopeuksilla joko laskemalla se vakio-ominaisuuksien perusteella tai käytännön testien avulla (liitteen VII lisäys 3).
The fan or blower power shall be determined at the speeds used for the tests either by calculation from standard characteristics or by practical tests (Appendix 3 of Annex VII).
Edellä olevassa laskelmassa käytetyt painotuskertoimet ja moodien lukumäärä (n) esitetään liitteessä IV olevassa 3.5.1.1 kohdassa.
The weighting factors and the number of the n modes used in the above calculation are shown in Annex IV, section 3.5.1.1.
Raakapakokaasua koskevat tiedot nelitahtisesta kipinäsytytysmoottorista
Raw exhaust gas data from a 4-stroke SI engine
Kokeellisten tietojen (taulukko 3) osalta laskelmat suoritetaan ensin moodille #1, ja sen jälkeen ne laajennetaan muihin testimoodeihin samaa menettelyä käyttäen.
With reference to the experimental data (Table 3), calculations are carried out first for mode #1 and then are extended to other test modes using the same procedure.
Taulukko 3 Nelitahtista kipinäsytytysmoottoria koskevat koepohjaiset tiedot
Table 3 Experimental data of a 4-stroke SI engine
Ilman lämpötila
Air temperature
Ilman suhteellinen kosteus
Air relative humidity
Ilman absoluuttinen kosteus
Air absolute humidity
CO kuiva
CO dry
NOx märkä
NOx wet
HC märkä
HC wet
CO2 kuiva
CO2 dry
Märkä/kuiva-korjauskerroin k
Dry/wet correction factor k
lasketaan seuraavasti kuivan CO:n ja CO
shall be calculated for converting dry CO and CO
:n mittausten muuttamiseksi märkäpohjalta:
measurements on a wet basis:
Taulukko 4 CO:n ja CO
Table 4 CO and CO
:n märkäarvot eri testimoodien mukaisesti
wet values according to different test modes
CO märkä
CO wet
Ensin lasketaan NO
At first the humidity correction factor
Taulukko 6 NO
Table 6 Humidity correction factor
Taulukko 8 CO-päästöt [g/h] eri testimoodien mukaisesti
Table 8 CO emissions [g/h] according to different test modes
Taulukko 9 CO
Table 9 CO
-päästöt [g/h] eri testimoodien mukaisesti
emissions [g/h] according to different test modes
Taulukko 10 Päästöt [g/h] ja painotuskertoimet eri testimoodien mukaisesti
Table 10 Emissions [g/h] and weighting factors according to the test modes
Raakapakokaasua koskevat tiedot kaksitahtisesta kipinäsytytysmoottorista
Raw exhaust gas data from a 2-stroke SI engine
Kokeellisten tietojen (taulukko 11) osalta laskelmat suoritetaan ensin moodille #1, ja sen jälkeen ne laajennetaan muihin testimoodeihin samaa menettelyä käyttäen.
With reference to the experimental data (Table 11), calculations shall be carried out first for mode #1 and then extended to the other test mode using the same procedure.
Taulukko 11 Kaksitahtista kipinäsytytysmoottoria koskevat koepohjaiset tiedot
Table 11 Experimental data of a 2-stroke SI engine
Taulukko 12 CO:n ja CO
Table 12 CO and CO
-päästöt [g/h] eri testimoodien mukaisesti
emissions [g/h] according to test modes
Ominaispäästö (g/kWh) lasketaan kaikille yksittäisille komponenteille seuraavasti:
The specific emission (g/kWh) shall be calculated for all individual components in the following way:
Taulukko 17 Päästöt [g/h] ja painotuskertoimet kahdessa testimoodissa
Table 17 Emissions [g/h] and weighting factors in two test modes
Laimennettua pakokaasua koskevat tiedot nelitahtisesta kipinäsytytysmoottorista
Diluted exhaust gas data from a 4-stroke SI engine
Kokeellisten tietojen (taulukko 18) osalta laskelmat suoritetaan ensin moodille #1, ja sen jälkeen ne laajennetaan muihin testimoodeihin samaa menettelyä käyttäen.
With reference to the experimental data (Table 18), calculations shall be carried out first for mode #1 and then extended to other test modes using the same procedure.
Taulukko 18 Nelitahtista kipinäsytytysmoottoria koskevat koepohjaiset tiedot
Table 18 Experimental data of a 4-stroke SI engine
Imuilman lämpötila
Intake air temperature(
Imuilman suhteellinen kosteus
Intake air relative humidity(
Imuilman absoluuttinen kosteus
Intake air absolute humidity(
CO kuiva (tausta)
CO dry (background)
NOx märkä (tausta)
NOx wet (background)
HC märkä (tausta)
HC wet (background)
CO2 kuiva (tausta)
CO2 dry (background)
Laimennusilman olosuhteet ovat samat kuin imuilman olosuhteet
) Dilution air conditions equal to intake air conditions.
:n mittausten muuttamiseksi märkäpohjalta:
measurements on a wet basis.
Taulukko 19 CO:n ja CO
Table 19 CO and CO
:n märkäarvot laimennetulle pakokaasulle eri testimoodien mukaisesti
wet values for the diluted exhaust gas according to test modes
Taulukko 20 CO:n ja CO
Table 20 CO and CO
:n märkäarvot laimennusilmalle eri testimoodien mukaisesti
wet values for the dilution air according to test modes
-päästöjen korjaamiseksi lasketaan seuraavasti:
emissions shall be calculated from:
Taulukko 22 NO
Table 22 Humidity correction factor
eri testimoodien mukaisesti
of NOx emissions according to test modes
Taulukko 23 NOx-päästöt [g/h] eri testimoodien mukaisesti
Table 23 NOx emissions [g/h] according to test modes
Taulukko 24 CO-päästöt [g/h] eri testimoodien mukaisesti
Table 24 CO emissions [g/h] according to test modes
Taulukko 25 CO
Table 25 CO
Taulukko 26 Päästöt [g/h] ja painotuskertoimet eri testimoodien mukaisesti
Table 26 Emissions [g/h] and weighting factors according to different test modes
LISÄYS 4 1.
APPENDIX 4 1.
Päästönormien täyttyminen
COMPLIANCE WITH EMISSION STANDARDS
Tätä lisäystä sovelletaan ainoastaan kipinäsytytysmoottoreihin vaiheessa II.
This appendix shall apply to SI engines Stage II only.
Liitteessä I olevan 4.2 kohdan vaiheen II moottoreiden pakokaasupäästönormeja sovelletaan moottoreiden päästöihin niiden päästökestojakson (emission durability period, EDP) osalta tämän lisäyksen määritelmän mukaisesti.
The exhaust emission standards for Stage 2 engines in Annex I 4.2 apply to the emissions of the engines for their emission durability period EDP as determined in accordance with this Appendix.
Kaikki vaiheen II moottorit: Jos kaikkien moottoriperhettä edustavien testimoottoreiden (kun ne testataan asianmukaisella tavalla tässä direktiivissä tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti) päästöt (kun ne kerrotaan tässä lisäyksessä määritetyllä huononemiskertoimella DF) ovat pienemmät tai yhtä suuret kuin kaikki annetun moottoriluokan vaiheen II päästönormit (FEL, perheen päästörajat, jos sovellettavissa), kyseisen moottoriperheen katsotaan täyttävän kyseisen moottoriluokan päästönormit.
For all Stage II engines, if, when properly tested according to the procedures in this Directive, all test engines representing an engine family have emissions which, when adjusted by multiplication by the deterioration factor (DF) laid down in this Appendix, are less than or equal to each Stage II emission standard (family emission limit (FEL), where applicable) for a given engine class, that family shall be considered to comply with the emission standards for that engine class.
Jos moottoriperhettä edustavan testimoottorin päästöt tässä lisäyksessä määritetyllä huononemiskertoimella kerrottuna ovat suuremmat kuin mitkä tahansa annetun moottoriluokan päästönormit (FEL, perheen päästörajat, jos sovellettavissa), kyseisen moottoriperheen ei katsota täyttävän kyseisen moottoriluokan päästönormeja.
If any test engine representing an engine family has emissions which, when adjusted by multiplication by the deterioration factor laid down in this Appendix, are greater than any single emission standard (FEL, where applicable) for a given engine class, that family shall be considered not to comply with the emission standards for that engine class.
Tuotantomäärältään pienet moottorivalmistajat voivat valintansa mukaan käyttää tämän kohdan taulukossa 1 tai 2 HC+NOx:lle ja CO:lle määritettyjä huononemiskertoimia tai laskea HC+NOx:n ja CO:n huononemiskertoimet 1.3.1 kohdassa kuvatun menettelyn mukaisesti.
Small volume engine manufacturers may, optionally, take deterioration factors for HC+NOx and CO from Tables 1 or 2 in this section, or they may calculate deterioration factors for HC+NOx and CO according to the process described in section 1.3.1.
Niiden tekniikoiden osalta, joita ei mainita tämän kohdan taulukossa 1 ja 2, valmistajan on sovellettava tämän lisäyksen 1.4 kohdassa kuvattua menettelyä.
For technologies not covered by Tables 1 and 2 in this section, the manufacturer must use the process described in section 1.4 in this Appendix.
Taulukko 1 Kannettavat moottorit, HC+NOx:lle ja CO:lle määritetyt huononemiskertoimet, tuotantomäärältään pienet valmistajat
Table 1: Handheld Engine HC+NOx and CO Assigned Deterioration Factors for Small Volume Manufacturer
Jälkikäsittely-järjestelmällä varustetut moottorit
Engines with aftertreatment
Taulukko 2 Muut kuin kannettavat moottorit, HC+NOx:lle ja CO:lle määritetyt huononemiskertoimet, tuotantomäärältään pienet valmistajat
Table 2: Non-handheld Engine HC+NOx and CO Assigned Deterioration Factors for Small Volume Manufacturers