natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tämä tarkoittaa, että kahdella tilalla tuotetut maitomäärät on toimitettava ja niistä on pidettävä kirjaa erikseen Belgiassa ja Alankomaissa kunkin maan maitokiintiöitä noudattaen.
Thus the quantities of milk produced on the two holdings must be separately delivered in Belgium and the Netherlands and entered against the appropriate country's milk quota.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0616/03
WRITTEN QUESTION P-0616/03
(25. helmikuuta 2003)
(25 February 2003)
Aihe: Tupakkatuotteiden mainontaa ja sponsorointia koskeva direktiivi
Subject: Directive on Tobacco Sponsorship and Advertising
Vahvistaako komissio, että sen aloite tupakkatuotteiden mainontaa ja sponsorointia koskevaksi direktiiviksi ei ollut tarkoitettu estämään sellaisten tuotemerkkien käytön jatkumista, jotka on alun perin varattu muille kuin tupakkatuotteille ja joita edelleen käytetään hyvässä tarkoituksessa muiden kuin tupakkatuotteiden mainontaan ja sponsorointiin, mikäli mainokset eroavat samannimisten tupakkatuotteiden mainoksista?
Will the Commission confirm that, in making the proposal for the Directive on Tobacco Sponsorship and Advertising, it was not its intention to prevent the continued use of brand names originally used for non-tobacco products, and still used in good faith for advertising or sponsoring non-tobacco products, provided it is in a manner distinct from that used for tobacco products of the same names?
Komissio voi vahvistaa, että tehdessään ehdotuksen parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tupakkatuotteiden mainontaa ja sponsorointia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä EYVL C 270 E, 25.9.2001 . sen aikomuksena ei ollut estää sellaisten tuotemerkkien käytön jatkamista, jotka on alun perin varattu muille kuin tupakkatuotteille ja joita edelleen käytetään hyvässä tarkoituksessa muiden kuin tupakkatuotteiden mainontaan ja sponsorointiin, mikäli mainokset eroavat samannimisten tupakkatuotteiden mainoksista.
The Commission can confirm that in making the proposal for the Directive of the Parliament and of the Council on the approximation of the laws, regulations and administrative provisions of the Member States relating to the advertising and sponsorship of tobacco products OJ C 270 E, 25.9.2001 . , it was not its intention to prevent the continued use of brand names originally used for non-tobacco products, and still used in good faith for advertising and sponsoring non-tobacco products, provided it is in a manner distinct from that used for tobacco products of the same names.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0617/03
WRITTEN QUESTION P-0617/03
esittäjä(t): W.G. van Velzen (PPE-DE) komissiolle
by W.G. van Velzen (PPE-DE) to the Commission
Aihe: Financial Times -sanomalehdessä 20. helmikuuta 2003 ilmestynyt artikkeli komission kannasta Internetin laajakaistayhteyksien tukkumarkkinoita koskevaan kilpailuun
Subject: Article in the Financial Times of 20 February 2003 on differences of opinion within the Commission on competition in the wholesale broadband internet market in the EU
Kysyisin komissiolta Financial Times -sanomalehden etusivulla 20. helmikuuta 2003 ilmestyneen artikkelin Brussels chiefs clash over internet (Brysselin johtajat ovat eri mieltä Internetistä) vuoksi seuraavaa: —
With reference to an article appearing on the front page of the Financial Times of 20 February 2003, 'Brussels chiefs clash over internet': —
voiko komissio ilmoittaa, mikä on 1. tammikuuta 2003 jälkeen aikaisempien (monopoliasemassa olevien) vakiintuneiden operaattoreiden asema yhteisön Internetin laajakaistayhteyksien tukkumarkkinoilla, ja mikä on paikallisten tilaajayhteyksien vapauttamista koskeva tilanne? —
Could the Commission indicate what the situation has been since 1 January 2003 with regard to the significant dominance by incumbents (former monopolists) on the EU wholesale broadband internet market and with regard to local loop liberalisation? —
pitääkö paikkansa, että 1. tammikuuta 2003 ainoastaan 4 prosenttia EU:n 187 miljoonasta puhelinyhteydestä on laajakaistayhteyksiä ja että suurin osa näistä neljästä prosentista kuuluu aikaisemmin monopoliasemassa olleille operaattoreille?
Is it correct that, as of 1 January 2003, only 4 % of the 187 million telephone lines in the EU were broadband and that most of this 4 % is in the hands of incumbents?
Onko komissiolla antaa muita tietoja? —
Does the Commission have other data? —
milloin komissio aikoo tehdä päätöksiä tutkimuksista, jotka koskevat muun muassa France Telecomin (Wanadoo) ja Deutsche Telekomin markkinakäyttäytymistä? —
When does the Commission expect to take decisions in connection with the probes it has launched into the market conduct of, inter alia, France Telecom (Wanadoo) and Deutsche Telekom? —
mitä eroavia mielipiteitä komission kilpailun pääosaston ja tietoyhteiskunnasta vastaavan pääosaston välillä on artikkelissa mainituista markkinatutkimuksista, ja voiko komissio antaa tietoa näistä eroista?
What differences exist within the Commission between the Competition DG and the Information Society DG with regard to analysing the market as referred to in the article in question, and could the Commission explain these differences?
Komission kahdeksannessa raportissa televiestinnän sääntelypaketin täytäntöönpanosta KOM(2002) 695 lopullinen. annetut tiedot vastaavat syyskuun 2002 tilannetta.
The data provided in the Eighth report on the implementation of the telecommunications regulatory package COM(2002) 695 final. reflect the situation as of September 2002.
Tuolloin vaihtoehtoisten toimittajien osuus kaikista DSL-yhteyksistä oli 22 prosenttia, mutta DSL-yhteyksien vähittäismyynnissä tilaajayhteyksien eriyttämisen osuus oli vain neljä prosenttia (22 prosentin ja 4 prosentin välinen erotus vastaa DSL-yhteyksien vähittäismyyntiä, jossa vaihtoehtoinen toimittaja vain pakkaa uudelleen vakiintuneen operaattorin määrittelemän palvelun ja laajakaistayhteyksien tukkumarkkinoilta hankkimansa DSL-yhteydet).
At that time, alternative suppliers accounted for 22 % of all DSL connections, but only 4 % of retail DSL connections were provided through local loop unbundling (the difference between 22 % and 4 % corresponds to DSL resale services, whereby an alternative provider simply re-packages a service determined by the incumbent, and DSL lines served through wholesale bitstream access services).
Viimeisimmät jäsenvaltioiden viranomaisten komissiolle toimittamat tiedot markkinatilanteesta 1. tammikuuta 2003 osoittavat, että EU:n alueella on 12,67 miljoonaa laajakaistaliittymää (joissa käytetään pääasiassa puhelin- ja kaapelimodeemiyhteyksiä).
The most recent data made available to the Commission by the regulatory authorities of the Member States, and referring to the market situation as of 1 January 2003, indicates that there are 12,67 million broadband access connections in the EU (principally using telephone and T.V. cable modem connections).
Vakiintuneiden teleoperaattoreiden markkinaosuus laajakaistayhteyksistä on nyt 60 prosenttia.
The market share of telecom incumbents for broadband access is now 60 %.
Tilaajayhteyksien eriyttämisen osalta tilanne on se, että 1,27 miljoonaa puhelinlinjaa on nyt eriytetty, missä on lisäystä 1. lokakuuta 2002 vallinneeseen tilanteeseen 189 000 linjaa.
As regards local loop unbundling, 1,27 million telephone lines have now been unbundled, representing an increase of 189 000 lines since 1 October 2002.
Komission kahdeksannessa raportissa kerrottiin, että 4 prosenttia EU:n 187 miljoonasta puhelinlinjasta on nyt laajakaistalinjoja.
In the Commission's Eighth Report it was indeed reported that 4 % of the 187 million telephone lines in the EU were broadband lines.
Viimeisimpien komission käytettävissä olevien tietojen mukaan, jotka ovat 1. päivältä tammikuuta 2003, luku on nyt noussut 4,75 prosenttiin (8,87 miljoonaa linjaa).
On the basis of the latest data available to the Commission, relating to 1 January 2003, this figure has now increased to 4,75 % (8,87 million lines).
Puhelinlinjojen välityksellä tarjottavien laajakaistapalvelujen lisäksi nopeita Internet-yhteyksiä voidaan tarjota myös kaapeliverkkojen kautta.
In addition to the provision of broadband services over telephone lines, high speed Internet can also be supplied over cable networks.
Kaapeliverkkojen kautta laajakaistapalveluja tarjotaan noin 2,6 miljoonan yhteyden verran.
Access to broadband services through cable networks account for around 2,6 million connections.
On syytä korostaa, että laajakaistapalvelujen todellinen käyttöprosentti ei vastaa laajakaistapalvelujen maantieteellistä kattavuutta.
It should be emphasised that the percentage of actual take-up of broadband services does not reflect the territorial coverage of broadband services.
Itse asiassa suuri enemmistö EU:n kotitalouksista sijaitsee alueilla, joilla laajakaistapalveluja on teknisesti saatavilla.
In fact, the large majority of EU households reside in areas where broadband services are now technically available.
Komissio aikoo ilmoittaa lopullisen kantansa mainittuihin kahteen tapaukseen ennen kesätaukoa.
The Commission has the intention to take a definitive position on the two cases mentioned before the Summer break.
Mainitut markkinatutkimukset (huomattavan markkinavoiman arviointia koskevat ohjeet, merkityksellisiä markkinoita koskevat ohjeet, täytäntöönpanoraportit) hyväksytään komission virallisena kantana.
The market analyses referred to (SMP Guidelines, Guidelines on Relevant Markets, Implementation Reports) are adopted as a formal position of the Commission.
Ennen komission päätöksen tekemistä kuullaan aina asianomaisia komission yksiköitä.
Before the Commission takes a decision, consultations between the services involved always take place.
Viimeisin komission hyväksymä arviointi kyseisten markkinoiden tilanteesta oli edellä mainittu kahdeksas raportti.
In relation to the situation in the markets in question, the most recent assessment adopted by the Commission was the Eighth Report, referred to above.
Komissio on myös lyönyt lukkoon kantansa markkinoiden tulevasta arvioinnista uuden sääntelykehyksen mukaisesti suosituksessa ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista sähköisen viestinnän alalla (C(2003) 497, 11.2.2003).
The Commission has also adopted its position on the future analysis of these markets, under the new regulatory framework, in the Commission Recommendation on relevant product and services markets within the electronic communications sector (C (2003) 497, 11/02/2003).
Laajakaistapalvelujen osalta komissio on tässä suosituksessaan päätynyt siihen johtopäätökseen, että vaikka teknisen puolueettomuuden periaatteen mukaisesti kilpailevien teknologisten alustojen kehittäminen onkin tärkeä tavoite, laajakaistayhteyksien tukkumarkkinoiden ennakkosääntely saattaa tietyissä olosuhteissa olla tarpeen kilpailun edistämiseksi.
Regarding broadband services, in this Recommendation the Commission has reached the conclusion that, while the development of competing technological platforms was an objective of primary importance, in compliance with the principle of technological neutrality, under specific conditions ex-ante regulation of wholesale broadband access may be necessary to foster competition.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0675/03
WRITTEN QUESTION P-0675/03
esittäjä(t): Wolfgang Kreissl-Dörfler (PSE) komissiolle
by Wolfgang Kreissl-Dörfler (PSE) to the Commission
Aihe: Vihreä geenitekniikka ja kehitysmaat
Subject: Green gene technology — developing countries
Saksalaista Internationaler Landvolkdienst der Katholischen Landvolkbewegung -kansalaisjärjestöä (ILD) pyydettiin vuonna 1999 ottamaan kantaa kysymykseen, miten vihreällä geenitekniikalla voidaan parantaa elintarvikevarmuutta kehitysmaissa.
In 1999 the German NGO Internationaler Landvolkdienst der Katholischen Landvolkbewegung (International Rural Service of the Catholic Rural Movement — ILD) was asked to consider the extent to which green gene technology might help improve food security in developing countries.
Luodakseen laajan keskustelufoorumin tieteen, teollisuuden ja maatalouden kehittämistä tukevien järjestöjen edustajien väliselle julkiselle vuoropuhelulle ILD ja eräät muut kansalaisjärjestöt järjestivät kansainvälisen kuulemistilaisuuden ja kaksi kansainvälistä kongressia.
Together with other non-governmental organisations, the ILD held an international hearing and two international congresses to create a broad platform for a public debate with representatives from the world of science, industry and organisations working in the field of agricultural development.
Erityisesti tämä tiedontarve koskee hankkeissa mukana olevia ILD:n yhteistyökumppaneita kehitysmaissa.
This applies in particular to the ILD's project partners in the developing countries concerned.
Jatkaakseen keskustelua Euroopan tasolla ILD jätti yhdessä ranskalaisen ja belgialaisen yhteistyökumppaninsa kanssa vuonna 2000 ensimmäisen yhteisen hakemuksen.
In order to continue the debate at European level, the ILD submitted its first application for funding together with a French and a Belgian partner in 2000.
Hakemus hylättiin ja hylkäämispäätöstä perusteltiin sillä, että ranskalainen yhteistyökumppani ei ole pelkästään kehitysyhteistyön alalla toimiva kansalaisjärjestö ja että ILD:n — jonka vuosibudjetti on noin 500 000 euroa — rahoituskapasiteetti ei ole riittävä.
This application was rejected on the grounds that, firstly, the French partner was not a purely development-oriented NGO and, secondly, the ILD's annual budget of around EUR 500 000 meant that it did not have the required financial capacity.
Miksi vihreästä geenitekniikasta käytävää ruohonjuuritason keskustelua ei tueta (siitä päätellen, että aihetta ei käsitellä yhdessäkään hyväksytyssä hankkeessa)?
Why is nothing being done to promote a broad grass-roots debate on green gene technology, particularly given that none of the approved projects tackles this issue?
Miten aiheesta aloitettua keskustelua voidaan jatkaa tehokkaasti?
Once it has been initiated, how can the discussion process be continued in an efficient way?
Voiko komissio kuvitella tiivistävänsä hakijoiden kanssa tekemäänsä yhteistyötä, jotta esiin tulevat epäselvyydet voitaisiin selvittää jo valmisteluvaiheessa ja hankkeet, joita komissio periaatteessa tukee, saataisiin vastaamaan komission vaatimuksia myös muotonsa ja sisältönsä puolesta?
Can the Commission envisage a better way of cooperating with applicants so that any uncertainties which emerge can be clarified from the outset and projects which have been approved in principle can also meet the Commission's requirements as regards form and content?
Onko eri valtioille jaettu jonkinlaiset kiintiöt, joiden perusteella hankkeet hyväksytään?
Is there a country-based key for the approval of projects?
Miten nämä kiintiöt on siinä tapauksessa jaettu eri valtioiden kesken?
If so, what form does it take?
Kuinka monta hanketta kahden edellisvuoden aikana (2001/2002) hyväksyttiin ja missä jäsenvaltioissa?
How many projects have been approved during the past two years (2001/2002), and for which Member States?
Komission budjettikohdasta B7-6000 myöntämä hankerahoitus perustuu tukikelpoisille kansalaisjärjestöille kohdistettuihin julkisiin pyyntöihin tehdä ehdotuksia osarahoitettaviksi hankkeiksi, joiden on oltava ehdotuspyynnössä ilmoitettujen perusteiden mukaisia.
The Commission's funding of projects through budget line B7-6000 is based on published invitations for eligible non-governmental organisations (NGOs) to present proposals for co-financing, which must conform to the criteria spelt out in the invitation.
Kansalaisjärjestöjen on nimettävä tärkeinä pitämänsä kysymykset tehdessään ehdotuksia kehitysyhteistyötä koskevasta tiedottamisesta.
It is up to the NGOs to identify the issues they consider important when they put forward proposals to raise awareness of development issues.
Vihreän geenitekniikan hyödyntäminen kehittyvien maiden ruokaongelman ratkaisemisessa on yksi monista kansalaisjärjestöjen esittämistä aihealoista.
The area of using green gene technologies to address the problem of food security in developing countries is one among many issues presented by NGOs.
Komissio ylläpitämillä www-sivuilla on yleisempää tietoa tästä kysymyksestä.
The Commission has websites which provide information more generally on this question.
Syyskuussa 2002 käynnistettiin laaja-alainen julkinen kuuleminen biotieteitä ja biotekniikkaa koskevasta yleisestä aiheesta.
In September 2001 a broad-based public consultation was launched on the general question of life sciences and biotechnology .
Kuulemiskierroksella saatiin noin 320 vastausta, joista monet olivat hyvin perusteellisia.
Around 320 contributions were received, many of which were very comprehensive.
Kuulemisen jälkeen asiasta julkaistiin tiedonanto tammikuussa 2002 EYVL C 55, 2.3.2002 . .
Following this consultation, a Communication was presented in January 2002 OJ C 55, 2.3.2002 . .
Komissio on valmis toimimaan yhteistyössä hakijoiden kanssa, kuten ehdotuspyynnöstä käy ilmi.
The Commission is fully prepared to co-operate with applicants, as indicated in the Call for proposals.
Hankkeiden hyväksymiselle ei ole olemassa maakohtaista kiintiötä.
There is no country-based key for the approval of projects.
Tietoja rahoituksen myöntämisestä vuosina 2001 ja 2002 on saatavissa www-sivulta http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/ong_cd/index_en.htm).
The information on the award of funding in 2001 and 2002 is available on the website: http://europa.eu.int/comm/europeaid/projects/ong_cd/index_en.htm.
Komissio järjesti 30. ja 31. tammikuuta 2003 sidosryhmien konferenssin: Towards Sustainable Agriculture for Developing Countries: Options from Life Sciences and Biotechnologies (Kohti kestävää maataloutta kehittyvissä maissa: biotieteiden ja biotekniikan tarjoamat vaihtoehdot).
On 30 and 31 January 2003 the Commission organised the stakeholder conference: Towards Sustainable Agriculture for Developing Countries: Options from Life Sciences and Biotechnologies .
Konferenssiin osallistui yli 600 valtuutettua edustajaa eri puolilta maailmaa.
More than 600 delegates from around the world attended the conference.
Sen yhteydessä tiedemiehet ja poliittiset päättäjät, kehityskysymysten asiantuntijat, viljelijät, nuoret ja kansalaisyhteiskunnan edustajat saattoivat pohtia biotieteiden hyödyntämiseen liittyviä tärkeimpiä ja kiistanalaisimpia kysymyksiä ja tarkastella alan mahdollisuuksia tarjota kestäviä ratkaisuja elintarviketuotannon kehittämiseen ja köyhyyden lievittämiseen.
Scientists mixed with policy-makers, development experts, farmers, young people and representatives of civil society to address the most important and controversial issues surrounding the use of bio-sciences and their ability to offer sustainable solutions for food production and the alleviation poverty.
Konferenssin asiakirjat ovat saatavissa sen www-sivuilta http://europa.eu.int/comm/research/sadc.
Proceedings are accessible on the dedicated web-site: http://europa.eu.int/comm/research/sadc.
Komissio tuki toukokuussa 2002 maatalouden kehittämistutkimuksen toista eurooppalaista foorumia, joka järjestettiin Roomassa maailman ruokakokouksen edellä.
The Commission supported in May 2002 the Second European Forum for Agricultural Research for Development, which took place in Rome in advance of the World Food Summit.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0733/03
WRITTEN QUESTION P-0733/03
Aihe: Lentoliikenteen turvallisuus ja äidinkielen käyttö
Subject: Air transport safety and use of passengers' mother tongue
Matkustajien turvallisuuteen lentoliikenteessä kuuluu myös mahdollisuus saada helposti ymmärrettävää tietoa miehistöltä sekä ennakolta että mahdollisessa hätätilanteessa.
The safety of air passengers partly depends on the crew's ability to provide information and communicate easily for preventive purposes and also in the event of an emergency.
Euroopassa kahden maan välisessä liikenteessä lentokoneiden miehistöt eivät kuitenkaan aina puhu toisen maan kieltä.
On international flights the crew do not always speak the languages of the two countries between which they are flying.
Nykyäänkin suuri osa matkustajista (erityisesti vanhukset, heikossa taloudellisessa asemassa olevat ja vähän koulutetut ihmiset) osaa vain äidinkieltään.
Furthermore, a large percentage of passengers (especially the elderly and less prosperous or less educated people) on aircraft only speak their mother tongue.
Tämä estää matkustajien ja lentokoneen miehistön välisen viestinnän lisäten matkustajien paniikkia ja eristyneisyyden tunnetta hätätilanteessa ja vaikeuttaa lentokoneesta poistumista koskevien turvamääräysten noudattamisen tai jopa estää sen.
This makes it impossible for them to communicate with the crew, increases their feelings of panic and isolation in the event of an emergency and makes it difficult, if not impossible, to comply with the safety instructions for the evacuation of the aircraft.
Koska matkustajilla on oikeus turvallisuuteen, eikö tällainen lentoyhtiöiden aiheuttama tilanne ole tämän perusoikeuden vastainen? 2.
whether it does not consider that this situation, caused by airlines, constitutes a serious violation of the most basic right of passengers, the right to safety; 2.
Mitä komissio aikoo tehdä varmistaakseen, että eurooppalaisessa lentoliikenteessä huolehditaan myös niistä kansalaisista, jotka eivät satu osaamaan levinneimpiä ja miehistöjen yleisimmin käyttämiä kieliä eli englantia ja ranskaa?
what steps it intends to take to guarantee the assistance required by passengers who have the misfortune not to know the languages most often used by aircrew, i.e. English and French?
Suurin osa lentoyhtiöistä pyrkii käyttämään matkustajahenkilöstöä, joka osaa niiden reiteillä kuljetettavien matkustajien enemmistön käyttämää kieltä.
Most airlines endeavour to employ cabin staff who speak the language of the majority of the passengers they transport.
Komissiolla ei ole tiedossaan tapauksia, joissa tietyn kielen osaamattomuus olisi saattanut matkustajien hengen vaaraan onnettomuustilanteessa.
The Commission does not know of any cases where passengers' lives may have been endangered when an accident occurred because they did not understand a particular language.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0743/03
WRITTEN QUESTION P-0743/03
Aihe: Karibian matkailualalle osoitetut EU-varat
Subject: EU funds for the Caribbean tourism sector
Euroopan yhteisö, sen 15 jäsenvaltiota ja 77 AKT-maata (Afrikan, Karibian ja Tyynen menen valtiot) ovat ratifioimassa kesäkuussa 2000 allekirjoitettua Cotonoun sopimusta, joka on perusta EU.n ja AKT-maiden väliselle kaupalle ja yhteistyölle seuraavien 20 vuoden ajan.
The European Community, its 15 Member States and the 77 ACP countries (Africa, Caribbean and Pacific) are in the process of ratifying the Cotonou Agreement, signed in June 2000, providing a framework for EU-ACP trade and cooperation for the next 20 years.
AKT-maille tarkoitettu kehitysyhteistyöapu myönnetään seuraavien eri kanavien kautta: suora kehitysaputuki yhdeksännen Euroopan kehitysrahaston kautta, lainoja Euroopan investointipankin kautta, muita tukimuotoja sellaisten elinten tai järjestelmien kuin Centre for Development of Enterprise, Proinvest ja European Business Assistance Scheme kautta.
The cooperation aid with ACP countries is channelled through different instruments: Direct cooperation aid through the ninth European Development Fund and loans through the European Investment Bank, as well as various support facilities like the Centre for Development of Enterprise, Proinvest or the European Business Assistance Scheme.
Jotkut AKT-maiden alueet, esimerkiksi tietyt Länsi-Intian saaret kilpailevat tiukasti EU:n kanssa maailmanlaajuisista matkailukohteista.
Some sub-regions in the ACP countries, like the Caribbean islands, are fiercely competing with EU destinations in the share of world tourism destinations.
Onko komissiolla tietoja, kuinka paljon EU-varoja on myönnetty Karibian matkailualaan?
Does the European Commission have data on the total amount of funds and financing made available by the EU to the Caribbean tourism sector?
Kuinka suuri osa näistä varoista on käytetty yksityisiin investointeihin?
How much of the money is available for private investments?