natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komissio valmistautuu ottamaan parlamentin suostumuksella käyttöön tukitoimia, joiden tarkoituksena on auttaa lentoyhtiöitä säilyttämään oikeutensa lähtö‑ ja saapumisaikoihin (slots), vaikka ne eivät käyttäisikään niitä täysimääräisesti kriisin vaikutusten vuoksi.
The Commission is preparing to pass, with Parliament’s agreement, measures that will help airlines retain their rights over slots even where these are not fully used owing to the fallout from the crisis.
Tämä toimenpide auttaa vai yhtä lentoliikenteen kriisin osapuolta, vaikka on myös muita, jotka kärsivät kriisistä vielä enemmän, nyt kun Alitalia on pilkottu lentoturvallisuuden tulevaisuudesta piittaamatta.
Said measures will only help one of the parties exposed to the air traffic crisis whilst, for others, the break up of Alitalia with no heed paid to the future of air safety means that the crisis is affecting them even more than it was already doing.
Komissio on seurannut ja tukenut tätä liiketoiminnan muutosprosessia.
The Commission has monitored and backed this business restructuring process.
Miten se aikoo patistaa Italian hallitusta pitämään työntekijöille ja yrityksille antamansa lupaukset ja CAI Alitaliaa säilyttämään huoltoa koskevat korkeat laatu‑ ja turvallisuusvaatimukset?
How does it now intend urging, first, the Italian Government to stand by the pledges it made to employees and firms, and, second, CAI Alitalia to continue upholding high standards of maintenance quality and safety?
Miten komissio aikoo kriisin torjumiseksi ehdotettujen toimenpiteiden yhteydessä ottaa huomioon ja taata sellaisten ilmailuteollisuuden tuotantoalojen tulevaisuuden, jotka ovat välttämättömiä sekä lentokoneiden että itse lentoyhtiöiden luotettavuuden kannalta?
Further, with regard to the proposed anti-crisis measures, how does the Commission perceive and plan to ensure a productive future for sectors of the aeronautical industry that are vital to aircraft reliability and which the airlines themselves cannot do without?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3158/09
WRITTEN QUESTION P-3158/09
Aihe: Biomassan kestävän käytön ehdot
Subject: Sustainability criteria for biomass
Uusiutuvaa energiaa koskevassa direktiivissä säädetään, että Euroopan komission on vuoden 2009 joulukuun loppuun mennessä julkaistava raportti, jossa tarkastellaan biomassan energiakäytön, biopolttoaine‑ ja bionestekäyttöä lukuun ottamatta, ympäristökestävyyden ehtoja, ja että komission on tarvittaessa annettava asiaa koskeva lainsäädäntöehdotus.
The Renewable Energy Directive lays down that the Commission shall report on sustainability criteria for energy uses of biomass, other than biofuels and bioliquids, by the end of December 2009 and, where appropriate, shall submit a legislative proposal.
Jäsenvaltioiden on direktiivin mukaisesti myös toimitettava komissiolle vuoden 2010 kesäkuun loppuun mennessä kansalliset toimintasuunnitelmat, jotka sisältävät kansalliset suunnitelmat olemassa olevien biomassavarojen kehittämiseksi ja uusien biomassavarojen hyödyntämiseksi.
Furthermore the Member States must notify national action plans to the Commission by the end of June 2010 containing policies to develop existing biomass resources and mobilise new biomass resources.
On mahdollista, että hetkellä, jolloin jäsenvaltioiden on julkistettava kansalliset toimintasuunnitelmansa, biomassan kestävän käytön ehdoista ei vielä ole tehty päätöstä.
It is possible that the deadline for notification of national action plans by the Member States will pass before any decision is taken on sustainability criteria for biomass.
Harkitseeko Euroopan komissio biomassan kestävän käytön ehtoja koskevan lainsäädäntöehdotuksen antamista?
Is the Commission planning to submit a legislative proposal on sustainability criteria for biomass?
Jos vastaus on kielteinen, miksei komissio aio antaa ehdotusta? —
If not, why not? —
Harkitseeko komissio muita vaihtoehtoja kuin sitovien ehtojen vahvistamista biomassan kestävälle käytölle?
Is the Commission considering options other than a binding set of sustainability criteria for biomass?
Jos vastaus on myönteinen, mitä muita keinoja komissio harkitsee? —
If so, what are these options? —
Mitä suosituksia komissio antaa, jotta vahvistetut kansalliset suunnitelmat olemassa olevien biomassavarojen kehittämiseksi ja uusien biomassavarojen hyödyntämiseksi vastaavat biomassan kestävän käytön ehtoja, mikäli kyseisistä ehdoista päätetään vasta sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat toimittaneet suunnitelmansa komissiolle? —
What does the Commission recommend should be done to ensure that the policies adopted to develop existing biomass resources and mobilise new biomass resources will comply with the sustainability criteria for biomass, in the event that these criteria are determined after the Member States have notified their plans to the Commission? —
Miten komissio aikoo arvioida sitä, otetaanko kansallisissa toimintasuunnitelmissa riittävästi huomioon maan ja biomassan muu käyttö, joka jo vaikuttaa niiden saatavuuteen, jotta suljetaan pois mahdollisuus laskea sama biomassa kahteen kertaan eri käytön yhteydessä siinä vaiheessa, kun määritetään jäsenvaltioiden itse tuottaman tai maahantuoman biomassan kokonaismäärä? —
How will the Commission evaluate whether the national action plans take sufficient account of other land and biomass uses already affecting availability, so as to prevent the same biomass being counted twice for different uses when determining the total quantity of biomass the Member States are to produce themselves or import? —
Miten komissio aikoo varmistaa, että se määrä, minkä jäsenvaltiot ilmoittavat aikovansa tuoda tai tuottaa itse, vastaa biomassan kokonaissaatavuutta, ja että kyseinen biomassa on todellakin tuotettu kestävällä tavalla niin EU:ssa kuin muuallakin maailmassa?
How will the Commission ensure that the data supplied by the Member States regarding proposed imports and own production reflects the global availability of biomass, and that this biomass is in fact produced sustainably, not only in the EU but also worldwide?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3172/09
WRITTEN QUESTION P-3172/09
Aihe: Moottoritiemaksut Italiassa perusteettomasti samanhintaiset moottoripyörillä ja autoilla
Subject: Unreasonable failure in Italy to differentiate between motorcycles and cars for motorway toll purposes
Toisin kuin suurimmassa osassa muita Euroopan unionin jäsenvaltioita, kuten Saksassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa, Hollannissa, Suomessa, Kreikassa, Tanskassa ja Tšekin tasavallassa, Italiassa Autostrade per l'Italia S.p.a. , joka hallinnoi moottoritieverkkoa, soveltaa moottoripyöriin samoja tariffeja kuin henkilöautoihin.
Contrary to what happens in most EU Member States, including Germany, the United Kingdom, France, the Netherlands, Finland, Greece, Denmark, and the Czech Republic, in Italy Autostrade per l’Italia S.p.A., the company that runs the motorway network under a government concession, charges the same toll rates for motorcycles as it does for cars.
Tämä sama hinta ei ole perusteltu, jos otetaan huomioon seuraavat seikat: 1)
Bracketing the two together in this way is completely unjustified, given that
Italian auto- ja moottoripyöräkannat eivät ole lainkaan vertailukelpoisia määriltään; 2) tiepäällysteen kuluminen (kaksi pyörää neljän asemesta); 3) infrastruktuurin palvelujen käyttö (moottoripyörällä voi kuljettaa enintään kahta ihmistä); 4) pienemmät ympäristövaikutukset pakokaasupäästöjen osalta; 5) moottoriteiden ruuhkien merkittävä väheneminen (etenkin kaupunkialueiden moottoriteillä).
(1) there is absolutely no comparison between cars and motorcycles in terms of the total numbers on Italian roads and hence of their impact; (2) motorcycles cause less wear and tear of road surfaces (since they have two wheels instead of four); (3) they make less use of motorway services (as they cannot carry more than two people); (4) they emit lower volumes of noxious gases and thus have less of an environmental impact; (5) they do a great deal to reduce motorway congestion (especially on urban motorways).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3173/09
WRITTEN QUESTION P-3173/09
Aihe: Saksassa pysäytetty alankomaalainen alus
Subject: Netherlands ship detained in Germany
Jälleen on EU:ssa matkalla ollut alankomaalainen historiallinen purjelaiva pysäytetty satamaan.
A Dutch historic sailing ship has again been detained during a journey within the EU.
Tällä kertaa kyse on Mare Frisium -laivasta, jonka kotipaikka on Laag Zuthem.
This time it is the Mare Frisium from Laag Zuthem.
Saksan viranomaiset pysäyttivät aluksen Hampurissa, koska se ei heidän mukaansa täyttänyt Saksan turvallisuusmääräyksiä.
In Hamburg the German authorities have detained the ship because they say it fails to comply with German safety requirements.
Alankomaiden liikenneasioiden ja vesiväylien tarkastuslaitos (Inspectie Verkeer & Waterstaat) on myöntänyt Mare Frisium -alukselle alankomaalaisen SPS-sertifikaatin.
The Mare Frisium has the Dutch SPS safety certificate issued by the Transport, Public Works and Water Management Inspectorate.
Kyseinen sertifikaatti hyväksytään kaikkialla maailmassa, mutta omassa Euroopan unionissamme Saksa ja Tanska asettuvat sen kohdalla poikkiteloin.
With this certificate ships can travel anywhere in the world, but within our own European Union Germany and Denmark are causing problems.
Olen esittänyt tästä jo aiemminkin komissiolle kysymyksiä.
I have already put questions to the Commission on this subject.
Komissio on tähän asti aina todennut, että nykyinen oikeudellinen kehys on riittävän selkeä ja että uuden lainsäädännön antaminen ei ole tarpeen.
To date the Commission has always stated that the current framework provides sufficient clarity and that there is no need for legislation.
Aiemmassa vaiheessa komissio sitä paitsi ilmoitti, että kyseisten kolmen jäsenvaltion tulee ratkaista ongelma keskenään.
Previously the Commission has also stated that the three Member States should work out a solution among themselves.
Jäsenvaltioiden välisissä lukuisissa keskusteluissa ei ole löydetty pysyvää ratkaisua ja nyt on jälleen ryhdytty pysäyttämään laivoja.
Following several discussions between the Member States no definitive solution has been found and ships are again being detained.
On tullut aika puuttua tilanteeseen yhteisön tasolla.
It is time for European action.
On mahdotonta ajatella, että tavaroiden ja palveluiden vapaan liikkuvuuden Euroopan unionissa aluksia (ainakaan historiallisia purjelaivoja) voidaan pysäyttää jossakin unionin jäsenvaltiossa.
In a European Union with free movement of goods and services, we cannot have a state of affairs in which ships (historic sailing ships) are detained in another European Member State.
Onko komissio tietoinen Saksan viranomaisten toimenpiteestä, jolla alankomaalainen historiallinen purjealus pysäytettiin satamaan?
Is the Commission aware of the action taken by the German authorities to detain a Dutch historic sailing ship?
Pitääkö komissio normaalina asiantilana sitä, että Euroopan unionissa yhden jäsenvaltion aluksia pysäytetään toisessa jäsenvaltiossa?
Does the Commission consider it a normal state of affairs for ships from one Member State to be detained in another Member State within the European Union?
Onko komissio valmis istumaan Alankomaiden, Tanskan ja Saksan kanssa neuvottelupöydän ääreen ratkaisun etsimiseksi tähän ongelmaan?
Is the Commission prepared to sit around the table with the Netherlands, Denmark and Germany in order to find a solution to this problem?
Onko komissio yhä vakuuttunut siitä, että historiallisten purjelaivojen turvallisuutta varten ei ole tarpeen antaa erityistä lainsäädäntöä, mikä tarkoittaa sitä, että historialliset purjelaivat jätetään yksittäisten jäsenvaltioiden armoille sen suhteen, mitä turvallisuusvaatimuksia on noudatettava ja mitä ei?
Is the Commission still convinced that no specific safety legislation is needed for historic sailing ships, leaving it ultimately to individual Member States to decide arbitrarily which safety requirements are to be applied to historic sailing ships?
Mihin toimiin komissio on valmis ryhtymään?
What is the Commission prepared to do?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3174/09
WRITTEN QUESTION P-3174/09
Aihe: Komissio ja luonnollisten laidunmaiden säilyttäminen
Subject: Commission's plans to conserve natural pastureland
Ruotsissa on viime vuosikymmenien aikana kunnostettu EU:n tuen turvin perinteisiä laidunmaita.
Over the last few decades, EU support has facilitated the — very postive — development of traditional pastureland in countries such as Sweden.
Luonnolliset laidunmaat muodostavat resurssien suhteen parhaimman rehuntuotantomaan.
Natural pastureland is the most economical method of producing fodder.
Maaperää ei tarvitse kyntää eikä kylvää.
There is no need to plough or sow the land.
Samalla edistetään tehokkaasti yhtä EU:n tärkeimmistä ympäristötavoitteista eli biologista monimuotoisuutta.
It also makes a significant contribution towards one of the EU's most important environmental objectives, biological diversity.
Ilmaston kannalta nämä maat ovat tärkeitä hiilinieluja ja muodostavat perustan kaikkein ympäristöystävällisimmälle lihantuotannolle.
From a climate point of view, such land provides important carbon sinks and a basis for the most environment-friendly form of meat production.
Puutarhojen tukena myönnetty laidunmaiden tuki on nyt kuitenkin kyseenalaistettu.
However, a question mark now hangs over the support for pastureland which derives from the single farm payment.
Nyt ollaan ottamassa käyttöön uusia säännöksiä, joiden mukaan ruohoaluetta, jolla on useampia kuin yksittäisiä puita, ei voida enää luokitella maanviljelysmaaksi.
New rules are in the pipeline whereby grassland with more than the occasional tree may not be classified as agricultural land.
Nyt tällainen maa-ala joudutaan luokittelemaan metsäksi ja näin se jää yhteisen maanviljelyspolitiikan ulkopuolelle.
Such land must instead be classified as woodland and is thereby excluded from the common agricultural policy.
Tuhatvuotisen kulttuurimaiseman monet tyypilliset kasvit ovat myös välittömästi uhattuina.
Many of the plants typical of the thousand year-old landscape would be directly under threat.
Voidaanko nykyisten säännösten mukaan jatkaa puutarhojen tukemista siten, että Ruotsin kaltaisten maiden luonnollisia laidunmaita voidaan tukea edelleen?
Is it possible to retain the current rules governing the single farm payment scheme so that natural pastureland in countries such as Sweden can continue to receive support?
Mitä komissio aikoo tehdä luonnollisten laidunmaiden säilyttämiseksi?
What measures does the Commission intend to take to conserve natural pastureland?
Tämä maisematyyppi on iskostunut syvälle ruotsalaisten sieluun, kuten Astrid Lindgrenin Sunnanäng-lastenkirja osoittaa.
In order to show how deeply rooted this type of landscape is in the soul of the Swedish people, I attach a copy of the children's book ‘Sunnanäng’ (South Wind Meadow) by Astrid Lindgren.
Maailmankuulu kirjailija on sijoittanut lukuisia kertomuksiaan juuri ruotsalaisille laidunmaille.
The world famous author set many of her stories precisely in and around Swedish pastureland.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3183/09
WRITTEN QUESTION P-3183/09
Italian pelimarkkinat ovat viime vuosina käyneet läpi monia muutoksia, joista useat ovat lisänneet julkisen pelitoiminnan toimilupia koskevien tarjouskilpailujen määrää.
The Italian gaming market has undergone many changes in recent years — many of them progressive changes resulting in an increasing number of tenders for concessions for public games.
Raaputusarpojen toimilupa on tällä hetkellä yhden ainoan operaattorin hallussa.
One such concession, for scratch cards, is currently held by a single operator.
Kyseisen toimiluvan voimassaolo päättyy 31. toukokuuta 2010, mikä tarkoittaa tarjouskilpailun käynnistymistä pikapuoliin.
This concession is due to expire on 31 May 2010, meaning a tender process should begin shortly.
Pitääkö komissio toivottavana, että yksityiset yritykset voivat osallistua tällaisiin tarjouskilpailuihin, jolloin tämän kaltainen tarjouskilpailumenettely olisi käynnistettävä viipymättä (Esimerkiksi Isossa-Britanniassa National Lottery -pelin tarjouskilpailumenettely kesti kaikkinensa 36 kuukautta).
Does the Commission agree that it is desirable that private companies can participate in such processes, and that in order to encourage this, tenders such as this need to be launched without delay (a tender for the National Lottery in the UK, for example, took 36 months to complete from start to finish).
Komissio ilmaisi huhtikuussa 2008 huolensa siitä, pitäytyykö Italia EY:n tuomioistuimen päätöksessä, joka koskee toimilupien myöntämistä vedonlyöntitoimistoille ilman tarjouskilpailua.
In April 2008, the Commission expressed concern about Italy's compliance with a Court of Justice ruling concerning the award of concessions for betting services without tender.
Olisiko komissiolla vastaavia huolenaiheita raaputusarpojen toimilupaa koskevan menettelyn suhteen?
Would the Commission have similar concerns about the current procedure relating to the concession for scratch cards?
Olisiko komission mielestä EY:n perustamissopimuksen 43 ja 49 artiklan vastaista, jos nykyinen toimilupa uusittaisiin tai jos toimiluvan päätymisaikaa siirrettäisiin?
Would the Commission regard a renewal of the current concession, or even a postponement of the end of the current concession period, as an infringement of Articles 43 and 49 of the Treaty?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3204/09
WRITTEN QUESTION P-3204/09
Aihe: Syrjäisimpien alueiden yhdistäminen niiden lähialueisiin
Subject: Integration of the outermost regions (ORs) in their respective geographical areas
Aluepolitiikasta vastaavalle komission jäsenelle esitettiin virallisesti 9. maaliskuuta 2009 ensimmäisen liikenneyhteysfoorumin (syrjäisimpien alueiden alueellinen yhdentyminen ja yhteydet lähialueiden kolmansiin maihin) päätelmät.
The conclusions of the ‘First Forum on connectivity and transport: regional integration and connectivity of the ORs with neighbouring non-Community countries’ were officially presented to the Commissioner for Regional Policy on 9 March 2009.
Foorumin päätelmissä katsottiin, että syrjäisimpien alueiden yhdentyminen lähialueiden maiden kanssa on ratkaisevan tärkeää niiden taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen kehityksen kannalta ja että alueellinen yhdentyminen ei ole mahdollista ilman asianmukaisia lento‑ ja laivayhteyksiä.
The Forum was clear in its conclusions that regional integration with the countries in their respective geographical areas is of vital importance for the ORs’ economic, social and cultural development and that this regional integration cannot be accomplished without suitable air and sea links.
Tätä varten on mukautettava oikeudellisia määräyksiä syrjäisimpien alueiden erityistilanteeseen alueellisen yhdentymisen helpottamiseksi.
The legislation must be altered therefore to match the ORs’ special characteristics in order to facilitate regional integration.
Foorumi pyysi komissiota perustamaan yksiköiden välisen työryhmän laatimaan tutkimuksen alueellisen yhdentymisen esteiden tunnistamiseksi ja ehdottamaan korjaavia toimenpiteitä.
The Forum asked the Commission to set up an interdepartmental working party to produce a study identifying the obstacles to said regional integration and proposing necessary correction mechanisms.
Mihin konkreettisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä pannakseen täytäntöön syrjäisimpien alueiden hyväksi ehdotetun strategian kolmannen painopistealueen – alueellinen yhdentyminen lähialueiden kanssa – parantamalla lento‑ ja laivayhteyksiä lähialueiden kolmansiin maihin?
What specific measures does the Commission have in mind in order for the third strand of the proposed OR strategy — regional integration in their respective geographical areas — to be implemented by means of improved air and sea links between ORs and their neighbouring non‑Community countries?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3205/09
WRITTEN QUESTION P-3205/09
Aihe: EU:n kansalaisten oikeudet ja tilapäinen työryhmä
Subject: EU citizenship rights — ad hoc working group
Luettelo EU:n kansalaisten oikeuksista laadittiin Maastrichtissa vuonna 1992 ja sen jälkeen sitä ei ole koskaan tarkistettu eikä seurattu.
The catalogue of EU citizens' rights was created in Maastricht in 1992 and, since then, has never been updated or monitored.
Unionin kansalaisten oikeuksia koskeva EU:n lainsäädäntö on pysynyt entisellään vuodesta 1992.
The ‘ acquis communautaire ’ in EU citizenship rights has remained the same since 1992.
Toisaalta EU:n ulkopuolelta tulevien maahanmuuttajien kansalaisoikeuksia on vahvistettu vähitellen: EY:n säännösten, joilla tunnustettiin oikeudet pitkään asuneille maahanmuuttajille, lisäksi useat jäsenvaltiot ovat hyväksyneet yksipuolisesti äänioikeuden EU:n ulkopuolelta tulleille maahanmuuttajille (äskettäinen EY:n tuomioistuimen antama tuomio asiassa Espanja vastaan Yhdistynyt kuningaskunta muiden kuin unionin kansalaisten äänioikeudesta Euroopan parlamentin vaaleissa Gibraltarilla) ja jopa diplomaatti‑ ja konsuliviranomaisten suojelun EU:ssa asuville kolmansien maiden kansalaisille (Ruotsi ja eräät muut maat).
On the other hand civil rights have been progressively established for non-EU migrants: EC provisions have established rights for long-term non-EU residents, and several Member States have unilaterally established voting rights for non-EU migrants (as explained in the recent Court of Justice judgment in the case Spain vs United Kingdom on the European Parliament vote in Gibraltar for non-EU nationals) and even diplomatic and consular protection for their non-EU residents (this is the case of Sweden and others).
Johdonmukaisuuden vuoksi Euroopan parlamentti on kokonaisvaltaisen lähestymistavan mukaisesti perustanut kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaan työryhmän, jossa keskustellaan säännöllisesti unionin kansalaisuuteen liittyvistä oikeuksista.
For the sake of consistency, a compact approach has led the European Parliament to create a LIBE committee working group, in which all EU citizenship rights are frequently discussed.
Neuvostossa ei kuitenkaan vastaavanlaista työryhmää ole.
There is no corresponding working group in the Council.
Aikooko neuvosto perustaa unionin kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia käsittelevän työryhmän, jossa voidaan keskustella kaikista EU:n kansalaisuutta vahvistavista näkökohdista?
Will the Council create an ‘EU citizenship working group’ in which all issues relating to the strengthening of EU citizenship rights can be discussed?
Jos vastaus on kielteinen, voisiko neuvosto selvittää yksityiskohtaisesti, miksi se ei nimitä erityistä työryhmää käsittelemään pelkästään unionin kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia?
If not, could the Council explain in detail the reasons for not appointing a specific single working group entirely dedicated to EU citizenship rights?
Miten neuvosto aikoo panna käytännössä toimeen EY:n perustamissopimuksen 22 artiklaan perustuvan säädöksen, ottaen huomioon, että artiklassa vaaditaan 27 jäsenvaltion yksimielistä päätöstä ja sen jälkeen kunkin jäsenvaltion ratifiointia?
In practical terms, how does the Council plan to implement an Act based on Article 22 of the EC Treaty, given that the unanimous agreement of 27 Member States, followed by 27 ratifications, is required by that article?
Pysyvien edustajien komitea muodosti 27. huhtikuuta 2005 perusoikeuksien ja kansalaisuusasioiden ad hoc ‑työryhmän (8457/05 CRS/CRP 20), jonka tarkoituksena oli tarkastella ehdotusta neuvoston päätökseksi perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa (8210/05 JAI 138 CADREFIN 78 CORDROGUE 23 DROIPEN 21 JUSTCIV 77 CODEC 293).
On 27 April 2005, Coreper set up an ‘Ad hoc Working Party on Fundamental Rights and Citizenship’ (8457/05 CRS/CRP 20) with a view to examining the proposal for a Council Decision establishing for the period 2007‑13 the specific Programme ‘Fundamental Rights and Citizenship’ as part of the General Programme ‘Fundamental Rights and Justice’ (8210/05 JAI 138 CADREFIN 78 CORDROGUE 23 DROIPEN 21 JUSTCIV 77 CODEC 293).