natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Onko komissio samaa mieltä siitä, että on oletettava ”valtuutettujen edustajien” valvoman rahdin määrän lisääntyvän dramaattisesti, jos 29. huhtikuuta 2013 mennessä ei kaikissa jäsenvaltioissa ole hyväksytty useampia lähettäjiä ”tunnetuiksi lähettäjiksi”?
Does the Commission share the view that a spectacular increase in the volume of cargo that is controlled by ‘regulated agents’ may be expected if, on 29 April 2013, consignors in all Member States have not yet obtained the new status of ‘known consignor’?
Mitä seurauksia lentorahtiliikenteen harjoittajille koituisi, jos ”valtuutettujen edustajien” valvomien lähetysten määrä lisääntyisi 29. huhtikuuta 2013 alkaen valtavasti, eikä näillä edustajilla olisi riittäviä valmiuksia tarkastusten suorittamiseen?
In the Commission’s view, what will be the consequences for the air cargo operators if from 29 April 2013 there is an enormous increase in the volume of cargo to be controlled by ‘regulated agents’ and there is no longer the capacity to carry out the security checks?
Mihin toimiin komissio on valmistautunut ryhtymään sen estämiseksi, että ilmailuala joutuu kaaoksen valtaan 29. huhtikuuta 2013 alkaen, koska vain vähän lähettäjiä on hyväksytty ”tunnetuiksi lähettäjiksi”?
What measures is the Commission planning to prevent chaos from breaking out in the air cargo sector from 29 April 2013 because very few consignors have obtained the new status of ‘known consignor’?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011549/2011
Question for written answer E-011549/2011
Aihe: Elbe-joen syventäminen
Subject: Deepening of the river Elbe
Elben syventämishankkeeseen tarvitaan Euroopan komission virallinen lausunto, sillä hanke koskettaa EU:n luonnonsuojeluun liittyvää lainsäädäntöä.
The Commission is required to take an official decision because the project would affect areas protected under European nature conservation law.
Jotkin kansalaisjärjestöt ovat ilmaisseet epäilyksensä siitä, olisiko Elben syventäminen EU:n ympäristölainsäädännön mukaista.
Some non-governmental organisations are expressing doubts as to whether the deepening of the Elbe would be consistent with EU environmental law.
Milloin komissio ottaa virallisen kannan Elben syventämiseen?
When will the Commission adopt an official position?
Tarkasteliko komissio, onko Elben väylän syventäminen EU:n ympäristölainsäädännön mukaista?
Has the Commission assessed whether a deepening of the shipping channel in the Elbe is consistent with EU environmental law?
Jos tarkasteli, millainen tulos tarkastuksessa saatiin?
If so, what were the results of that assessment?
Jos ei tarkastellut, milloin tällainen tarkastus tehdään?
If not, when will such an assessment be carried out?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011550/2011
Question for written answer E-011550/2011
Aihe: Rataverkon haltijoiden ja rautatieliikennettä harjoittavien yritysten erottaminen toisistaan
Subject: Separation of network operators and railway undertakings
Marraskuussa 2011 Euroopan parlamentti hyväksyi rautatieliikenteen markkinoiden avaamista koskevan direktiivin (2001/14/EY) uudelleenlaadinnan.
In November 2011 the European Parliament adopted a revised version of the directive on the opening-up of the rail transport market (2001/14/EC).
Monet parlamentin jäsenet ilmaisivat täysistuntokeskustelussa, että he pitävät välttämättömänä rahoitusta koskevaa avoimuutta sekä rataverkon haltijoiden ja rautatieliikennettä harjoittavien yritysten erottamista selvästi toisistaan kirjanpidossa.
In the plenary debates many MEPs made it clear that they regarded clear separation of accounts between network operators and railway undertakings as essential.
Erityisesti yhdennetyissä holdingyhtiöissä on huolehdittava siitä, että verkon rakentamiseen tarkoitettuja julkisia varoja ei voida siirtää muuhun taloustoimintaan, vaan ne käytetään ainoastaan infrastruktuuri- ja rataverkkoinvestointeihin.
In particular in cases where integrated holding structures have been set up, steps should be taken to ensure that public money intended for network expansion was not used for other economic activities, but only for investment in infrastructure and track.
Onko myös komission mielestä tarpeen tehdä selvä ero rataverkon haltijoiden ja rautatieliikennettä harjoittavien yritysten välillä?
Does the Commission agree that there is s need for a clear separation between network operators and railway undertakings?
Jos on, mitä konkreettisia toimia on tähän mennessä toteutettu tällaisen erottelun aikaansaamiseksi?
If so, what practical steps has the Commission taken to bring such a separation about?
Missä EU:n jäsenvaltioissa rataverkon haltijat ja rautatieliikennettä harjoittavat yritykset ovat komission tietojen mukaan yhdistyneet holdingyhtiöiksi?
In which Member States have holding structures which cover both network operators and railway undertakings been set up?
Missä EU:n jäsenvaltioissa rataverkon haltijat ja rautatieliikennettä harjoittavat yritykset on jo selvästi erotettu toisistaan?
In which Member States is there already a clear separation between network operators and railway undertakings?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011551/2011
Question for written answer E-011551/2011
(8. joulukuuta 2011)
(14 December 2011)
Aihe: Sähkölaitteiden käsittely ydinvoimaloissa
Subject: Use of electrical appliances in nuclear power plants
Ringhalsin ydinvoimalan yksikössä 2 keväällä 2011 sattuneen tulipalon vuoksi Ruotsissa asetettu tutkintakomissio julkisti tuloksensa 14. marraskuuta 2011.
On 14 November 2011 the Swedish committee of inquiry set up to investigate the fire in reactor block 2 at the Ringhals nuclear power plant in spring 2011 published its findings.
Niiden mukaan reaktorin sisäisen virtapiirin kuormituskokeen aikana oli unohdettu pölynimuri johtanut järjestelmän oikosulkuun ja syttynyt palamaan.
A vacuum cleaner left in the building during a pressure test of the reactor's inner electrical system appears to have caused a short circuit and then caught fire.
Mitä säännöksiä EU:ssa on sähkölaitteiden käsittelystä ydinvoimaloissa?
What rules are there at EU level on the use of electrical appliances in nuclear power plants?
Aikooko komissio Ruotsista saatujen tutkimustulosten perusteella tarkistaa ydinvoimaloissa käytettävien sähkölaitteiden käsittelyä koskevia turvallisuusstandardeja?
Given the results of the Swedish investigation, does the Commission intend to revise the safety standards governing the use of electrical appliances in nuclear power plants?
Otettiinko parhaillaan suoritettavien ydinvoimaloiden stressitestien yhteydessä huomioon Ruotsin tutkimuskomission tulokset?
Have the findings of the Swedish committee of inquiry been taken into account in the stress tests currently being carried out on nuclear power plants?
Mitä riskejä komission näkemyksen mukaan voi liittyä väärin sijoitettuihin laitteisiin muiden ydinvoimaloiden reaktoreissa?
In the Commission's view, what is the likelihood of misplaced appliances causing similar accidents in other nuclear power plants?
Miten komissio aikoo estää sen, ettei tulevaisuudessa satu vastaavia tapauksia, joissa sähkölaitteita on sijoitettu väärin?
What action does the Commission plan to take to prevent similar incidents involving the misplacement of electrical appliances in nuclear power plants in the future?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011552/2011
Question for written answer E-011552/2011
Aihe: Stressitestien tulosten seuraukset ydinvoimaloille
Subject: Implications for nuclear power plants following publication of the results of the stress tests
Eurooppalaisissa ydinvoimaloissa tehtyjen stressitestien väliraportit ovat osoittaneet, että ruotsalaiset ydinvoimalat eivät selviytyisi vaurioitta maanjäristyksestä, jonka voimakkuus on yli kuusi Richterin asteikolla.
The interim reports on the stress tests carried out on European nuclear power stations have shown that Swedish nuclear power stations would not survive an earthquake measuring more than 6.0 on the Richter scale undamaged.
Ruotsin säteilyturvakeskuksen mukaan ydinvoimalayritys ei myöskään pystyisi korjaamaan useassa reaktorissa samanaikaisesti syntyneitä vahinkoja.
Furthermore, according to the Swedish Radiological Protection Board plant operators are in no position to cope with incidents causing damage to several power stations at the same time.
Tulosten mukaan myös Ranskan kaikissa 58 ydinvoimalassa pitäisi tehdä parannuksia, koska voimalat eivät täytä turvallisuusvaatimuksia.
The stress tests have also confirmed that all 58 French nuclear power plants need to be upgraded, as they do not meet the relevant safety requirements.
Silti komissio ilmoitti 24. marraskuuta 2011, että yksikään ydinvoimala ei olisi reputtanut Euroopan laajuista stressitestiä.
Nevertheless, on 24 November 2011 the Commission announced that no nuclear power plant in the EU had so far failed the stress tests.
Miksi komissio ilmoitti, että yksikään ydinvoimala ei olisi reputtanut stressitestiä, vaikka tuloksista käy ilmi, että Ruotsin ja Ranskan ydinvoimalat eivät ole vaadittavalla tasolla, ja vaikka maiden sääntelyviranomaiset tunnustavat, että voimaloiden muutostöille on tarvetta?
Why is the Commission claiming that no nuclear power plant has failed an inspection, when the results of the stress tests show that nuclear power plants in Sweden and France do not meet the required standards and national regulatory authorities have acknowledged the need to upgrade the plants?
Mitä seurauksia stressitestin tuloksista on ruotsalaisille ja ranskalaisille ydinvoimaloille, jotka eivät testin perusteella ole riittävän turvallisia?
What implications will the results of the stress tests have for the Swedish and French nuclear power plants that did not come up to the required safety level?
Keskeytetäänkö näiden voimaloiden toiminta?
Will the nuclear power plants in question be shut down?
Jos keskeytetään, miten pitkäksi aikaa?
If so, for how long?
Kunnes puutteet on korjattu vai sitäkin pitemmäksi ajaksi?
Until the problems that were identified have been rectified, or indefinitely?
Jos ei, miten komissio perustelee sen, että turvallisuudeltaan puutteelliset ydinvoimalat jatkavat toimintaansa?
If not, how can the Commission justify keeping power plants that do not meet safety requirements in operation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011553/2011
Question for written answer E-011553/2011
Aihe: Radioaktiivisesti saastunut japanilainen naudanliha
Subject: Radioactive contamination of Japanese beef
Fukushiman ydinkatastrofin jälkeen Japanin hallituksen määräämä Fukushiman, Tochigin ja Iwaten prefektuureista peräisin olevan naudanlihan myyntikielto kumottiin elokuun 2011 lopulla.
The ban on selling beef from the prefectures of Fukushima, Tochigi and Iwate imposed by the Japanese Government following the Fukushima nuclear disaster was lifted at the end of August 2011.
Koska kauppoihin joutui ennen myyntikieltoa noin 1 500 eläimestä peräisin olevaa radioaktiivisesti saastunutta lihaa, Japanissa suoritetaan edelleen satunnaisotantaan perustuvia tarkastuksia.
Since radioactively contaminated beef from some 1500 cows had reached the market before the ban was imposed, random testing is still being carried out in Japan.
Tosin valvonta-aste on pienen näytteiden määrän vuoksi hyvin alhainen.
Given the small number of samples involved, however, the testing can by no means be described as stringent.
Myös EU:ssa tehdään Japanista tuotuihin elintarvikkeisiin satunnaistarkastuksia.
Foodstuffs imported into the EU from Japan are also subject to random testing.
Ottaen huomioon, että kolmesta edellä mainitusta Japanin prefektuurista peräisin olevaa naudanlihaa koskeva myyntikielto on kumottu, aikooko komissio lisätä omia satunnaistarkastuksia japanilaisten elintarvikkeiden osalta?
Now that the ban on beef from the prefectures referred to above has been lifted, does the Commission plan to step up random testing of Japanese foodstuffs?
Jos aikoo, missä määrin elintarviketarkastuksia lisätään?
If so, by how much will testing be increased?
Lisätäänkö tarkastuksia erityisesti japanilaisen naudanlihan osalta?
More specifically, will testing of Japanese beef be stepped up?
Onko tähän mennessä EU:ssa suoritettujen satunnaistarkastuksien yhteydessä löydetty saastunutta japanilaista naudanlihaa?
Has any radioactively contaminated Japanese beef been found in the course of the EU's random testing?
Voiko komissio olla varma, että EU:hun ei joudu saastunutta japanilaista naudanlihaa, kun Japanista tuoduille elintarvikkeille tehdään EU:ssa ainoastaan satunnaistarkastuksia?
Given that the EU carries out only random testing of imported foodstuffs, can the Commission rule out any possibility of contaminated Japanese beef entering the EU undetected?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011554/2011
Question for written answer E-011554/2011
Aihe: Kasvihuonekaasujen seuraamista koskevien EU:n määräysten tiukentaminen
Subject: Tightening of the EU rules on the monitoring of greenhouse gas (GHG) emissions
Mahdollisimman tarkat ja ajantasaiset tiedot kasvihuonekaasupäästöistä ovat välttämättömiä, jota voidaan kehittää strategioita ilmastonmuutoksen torjumiseksi.
In order to develop strategies to combat climate change, it is essential to have data on greenhouse gas emissions that are as accurate and up to date as possible.
Päästöjen seuraamista on tähän asti säännelty järjestelmästä yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja Kioton pöytäkirjan täytäntöönpanemiseksi tehdyllä päätöksellä N:o 280/2004/EY, jonka mukaan jäsenvaltioiden on laadittava ja julkaistava vuosittain kasvihuonekaasuja koskevia inventaarioita.
Monitoring of these emissions has so far been governed by Decision No 280/2004/EC concerning a mechanism for monitoring Community greenhouse gas emissions and for implementing the Kyoto Protocol, under which Member States have to develop and report annual GHG inventories.
Ilmastopolitiikasta vastaava Euroopan komission jäsen Connie Hedegaard on ehdottanut, että nykyisiä määräyksiä kasvihuonekaasupäästöjen seurannasta ja sitä koskevasta raportoinnista tiukennetaan.
The EU Commissioner responsible for climate change, Connie Hedegaard, has proposed that the existing provisions for monitoring GHG emissions and related reporting obligations be tightened up.
Hän perustelee ehdotustaan EU:n ilmasto- ja energiapaketista vuosiksi 2013–2020 johtuvilla uusilla vaatimuksilla.
She justifies her proposal on the basis of the new requirements arising from the EU climate and energy package for 2013-2020.
Missä määrin päätöstä N:o 280/2004/EY olisi tiukennettava?
To what extent should Decision No 280/2004/EC be tightened up?
Millä aloilla nykyisin voimassa olevaa päätöstä olisi komission mielestä erityisesti tarpeen tiukentaa?
In which areas does the Commission see a particular need to tighten up the existing Decision?
Millä konkreettisilla toimenpiteillä tietojen laatua on tarkoitus parantaa?
What specific measures would improve the quality of the data?
Lisätäänkö tarkastusten tiheyttä?
Will the frequency of checks be stepped up in the future?
Onko komissiolla aihetta epäillä tähän asti kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi kerättyjen tietojen laatua?
Does the Commission have any reason to doubt the quality of the data collected to date on monitoring GHG emissions?
Onko tähän mennessä kerätyissä tiedoissa ilmennyt epätarkkuuksia, joiden vuoksi määräyksiä on tarpeen tiukentaa?
Have there been inaccuracies in the data previously collected that make it necessary to tighten up the rules?
Mitä sellaisia ongelmia kasvihuonekaasupäästöjen seurannassa on ilmennyt, jotka antavat aihetta olettaa, että nykyistä sääntelyä on tiukennettava?
What problems have there been in the monitoring of GHG emissions that suggest that the existing rules need to be tightened up?
Kuinka paljon EU:n ilmasto- ja energiapaketti vuosiksi 2013–2020 komission näkemyksen mukaan muuttaa EU:n ilmastopolitiikan vaatimuksia viime vuosiin verrattuna?
In the Commission’s opinion, in what way has the EU climate and energy package for 2013-2020 changed the demands on the EU’s climate policy in comparison with previous years?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011555/2011
Question for written answer E-011555/2011
Aihe: Aseiden vienti Jemeniin
Subject: Arms exports to Yemen
Aseiden vientiä koskevissa Euroopan unionin vuoden 1998 käytännesäännöissä vaaditaan kaikkia jäsenvaltioita pidättymään myymästä aseita valtioille tai alueille, joissa niitä mahdollisesti saatetaan käyttää sisäisiin sortotoimiin tai muihin ihmisoikeusrikkomuksiin.
The 1998 EU Code of Conduct on Arms Exports calls on all Member States to refrain from selling weapons to countries or regions where there is a potential risk that they might be used for internal repression or other human rights abuses.
Vuonna 2009 aseiden kokonaisvienti EU:sta Pohjois-Afrikkaan ja Lähi-itään oli arviolta 11,6 miljardia euroa, josta Jemenin osuus oli 100 miljoonaa euroa.
Total EU arms exports to northern Africa and the Middle East were estimated at EUR 11.6 billion in 2009, including EUR 100 million in 2009 to Yemen.
Tarkemmin sanottuna Bulgaria myi 85,9 miljoonalla eurolla tuliaseita ja ammuksia, pommeja, raketteja ja ohjuksia.
More precisely, Bulgaria sold EUR 85.9 million worth of firearms, ammunition, bombs, rockets and missiles.
Jemenissä sisäiset sortotoimet ja opposition vastustus nykyhallitusta vastaan jatkuvat, ja valtion armeija on toistuvasti käyttänyt kuolettavaa voimaa valtion omia kansalaisia vastaan.
In Yemen, internal repression and opposition to the current government are ongoing and the country's military has repeatedly used lethal force against its own citizens.
Onko neuvosto pyytänyt Bulgariaa, Tšekin tasavaltaa ja Ranskaa perustelemaan aseiden myyntiään näihin valtioihin?
Has the Council asked Bulgaria, the Czech Republic and France to justify their arms sales to those countries?
Jos on, mitä perusteluja ne esittivät?
If so, what was their justification?
Jos ei, mitä lisätoimenpiteitä neuvosto aikoo toteuttaa pannakseen täytäntöön aseiden vientiä koskevat käytännesäännöt?
If not, what further measures does the Council plan to take to enforce the Code of Conduct on Arms Exports?
Mitä toimenpiteitä neuvosto aikoo toteuttaa vähentääkseen aseiden myyntiä?
What measures does the Council plan to implement with a view to decreasing these arms sales?
Katsooko neuvosto näiden asemyyntien olevan vastoin aseiden vientiä koskevia EU:n käytännesääntöjä?
Does the Council regard these arms sales as an infringement of the EU Code of Conduct on Arms Exports?
Suunnitteleeko neuvosto seuraamuksia tällaista asemyyntiä harjoittavia jäsenvaltioita vastaan?
Is the Council envisaging sanctions in respect of the EU Member States that conducted such sales?
Jos suunnittelee, minkälaisia seuraamuksia?
If so, what kind of sanctions?
Mitä seurauksia neuvosto katsoo tällä olevan ihmisoikeuksille, joita Euroopan unioni pyrkii vaalimaan?
What consequences does the Council anticipate that this will have on the human rights standards that the European Union is seeking to uphold?
Vaikka vientiluvan myöntäminen tai epääminen on kansallisten viranomaisten vastuulla, kaikilla jäsenvaltioilla on velvollisuus arvioida vientilupahakemukset yhteisessä kannassa esitettyjen kahdeksan perusteen mukaisesti.
Although responsibility for granting or denying the export licence remains with the national authorities, all Member States are obliged to assess export applications against the eight ‘criteria’ set out in the common position.
Yhteisen kannan mukaan aseiden maastavientilupa on evättävä, jos se on ristiriidassa noiden perusteiden kanssa, erityisesti perusteen 2 (ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja todennäköisyys, että tarvikkeita saatetaan käyttää kansalliseen sortotoimintaan), perusteen 3 (määrämaan sisäinen tilanne) ja perusteen 4 (alueellisen epävakauden riski).
The common position provides that an arms export licence shall be denied if inconsistent with those criteria, in particular Criteria Nos Two (respect for human rights and likelihood that the equipment might be used for internal repression), Three (internal situation of the country of destination) and Four (risk of regional destabilisation).
Kuten viimeaikaiset kokemukset ovat osoittaneet, myös kun kyseessä ovat olleet aseiden vientilupahakemukset muihin huolta aiheuttaviin määränpäihin, yhteinen kanta on asianmukainen väline, jonka perusteella jäsenvaltiot voivat tarvittaessa evätä aseiden siirron jopa tapauksissa, joissa määrämaata ei koske asevientikielto.
As recent experience has demonstrated, including in the case of arms licence applications to other destinations of concern, the common position is an appropriate instrument for enabling Member States to deny an arms transfer, where appropriate, even where the destination country is not under an arms embargo.
Viimeisten 12 kuukauden aikana asianomaisessa neuvoston elimessä EU:n jäsenvaltioiden välillä käydyt keskustelut erityistä huolta aiheuttavista määränpäistä ovat usein koskeneet vientiä joihinkin Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän alueen maihin, Jemen mukaan lukien, ja niissä on keskitytty erityisesti vuonna 2011 käsiteltyihin asevientihakemuksiin.
Over the past 12 months, exchanges of views among EU Member States in the relevant Council body on destinations of particular concern have often covered exports to countries in the Northern Africa and Middle East region, including Yemen, focusing in particular on arms export applications assessed in 2011.
Tappavien aseiden osalta ei myönnetty vientilupia Jemeniin vuoden 2011 jälkipuoliskolla ja asevienti sallittiin vain hyvin rajoitetusti aiemmin allekirjoitettujen sopimusten yhteydessä.
No export licenses of lethal weapons to Yemen were issued in the second half of 2011, and only very limited arms exports were authorised within the context of contracts previously signed.
Jäsenvaltiot jatkavat toistensa kuulemista asianomaisessa neuvoston elimessä sekä epäämisilmoitusmenettelyn kautta tarkoituksenaan edistää asiaankuuluvan tiedon vaihtoa ja lähentää jäsenvaltioiden kansallisia lupapolitiikkoja.
Member States continue to consult in the relevant Council body and through the denial notification mechanism, with a view to promoting exchange of relevant information and greater convergence between Member States' national licensing policies.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011556/2011
Question for written answer E-011556/2011
Aihe: Aseiden vienti Bahrainiin
Subject: Arms exports to Bahrain
Aseiden vientiä koskevissa Euroopan unionin vuoden 1998 käytännesäännöissä vaaditaan kaikkia jäsenvaltioita pidättymään myymästä aseita sellaisille valtioille tai alueille, joissa niitä saatetaan käyttää sisäisiin sortotoimiin tai muihin ihmisoikeusrikkomuksiin.
The 1998 EU Code of Conduct on Arms Exports calls on all Member States not to sell weapons to countries or regions where there is a potential risk that they might be used for internal repression or other human rights abuses.
Vuonna 2009 aseiden kokonaisvienti EU:sta Pohjois-Afrikkaan ja Lähi-itään oli arviolta 11,6 miljardia euroa.
Total EU arms exports to northern Africa and the Middle East were estimated at EUR 11.6 billion in 2009.
Bahrainissa jatkuvat sisäiset sortotoimet ja opposition vastustus nykyhallitusta kohtaan, ja valtion armeija on toistuvasti käyttänyt kuolettavaa voimaa valtion omia kansalaisia vastaan.
Internal repression and opposition against the current government are ongoing and the Bahrain's military has repeatedly used lethal force against its own citizens.
Onko neuvosto pyytänyt Ranskaa, Belgiaa, Ruotsia ja Saksaa perustelemaan aseiden myyntiään kyseisiin valtioihin?
Has the Council asked France, Belgium, Sweden and Germany to justify their arms sales to those countries?
Jos on, mitä perusteluja ne ovat esittäneet?
If so, what was their justification?
Jos ei ole, mitä lisätoimia neuvosto aikoo toteuttaa aseiden vientiä koskevien käytännesääntöjen täytäntöön panemiseksi?
If not, what further action does the Council plan to take with a view to enforcing the Code of Conduct on Arms Exports?
Mitä toimia neuvosto aikoo toteuttaa aseiden myynnin vähentämiseksi?
What measures can the Council take with a view to halting these arms sales?