natgillin/translations-raw huggingface dataset:
-NO-muuntimen C ja ohituksen kautta ohjattavien virtausten tasapainottamista varten.
-NO converter C and the by-pass.
V9, V10 Neulaventtiili
V9, V10 Needle valve
Analysaattoreille menevien virtausten tasaamista varten.
To regulate the flows to the analysers.
V11, V12 Poistoventtiili (valinnainen)
V11, V12 Toggle valve (optional)
Lauhteen poistamiseksi kylvystä B.
To drain the condensate from the bath B.
NMHC-analyysi (ainoastaan maakaasukäyttöiset kaasumoottorit)
NMHC Analysis (NG Fuelled Gas Engines Only)
Kaasukro matografimenetelmä (GC, kuva 9)
Gas Chromatographic Method (GC, Figure 9)
Kaasukromatografimenetelmää käytettäessä näytettä syötetään pieni, mitattu määrä analyysikolonniin, jonka läpi se kuljetetaan inertin kantokaasun avulla.
When using the GC method, a small measured volume of a sample is injected onto an analytical column through which it is swept by an inert carrier gas.
Kolonnissa erotetaan eri komponentit toisistaan niiden kiehumispisteiden mukaisesti siten, että ne poistuvat kolonnista eri aikoina.
The column separates various components according to their boiling points so that they elute from the column at different times.
Tämän jälkeen komponentit johdetaan analysaattorin läpi, joka lähettää komponentin konsentraatiosta riippuvan sähköisen signaalin.
They then pass through a detector which gives an electrical signal that depends on their concentration.
Koska tämä ei ole jatkuva analyysimenetelmä, sitä voi käyttää ainoastaan liitteen III lisäyksessä 4 olevassa 3.4.2 kohdassa kuvatun pussinäytteenoton kanssa.
Since it is not a continuous analysis technique, it can only be used in conjunction with the bag sampling method as described in Annex III, Appendix 4, section 3.4.2.
NMHC-analyysissä on käytettävä automaattista kaasukromatografia, jossa on FID-analysaattori.
For NMHC an automated GC with a FID shall be used.
Pakokaasunäyte on kerättävä näytepussiin, josta siitä otetaan osa kaasukromatografiin johdettavaksi.
The exhaust gas shall be sampled into a sampling bag from which a part shall be taken and injected into the GC.
Näyte erotetaan kahdeksi osaksi (CH
The sample is separated into two parts (CH
/ilma/CO ja NMHC/CO
/Air/CO and NMHC/CO
Molekyyliseulakolonnissa erotetaan metaani (CH
The molecular sieve column separates CH
) ilmasta ja hiilimonoksidista (CO), ennen kuin se johdetaan FID-analysaattoriin, jossa metaanikonsentraatio mitataan.
from the air and CO before passing it to the FID where its concentration is measured.
Koko sykli yhden näytteen johtamisesta seuraavan näytteen johtamiseen voidaan suorittaa 30 sekunnissa.
A complete cycle from injection of one sample to injection of a second can be made in 30 s.
NMHC määritetään vähentämällä CH
To determine NMHC, the CH
-konsentraatio hiilivetyjen kokonaiskonsentraatiosta (katso liitteen III lisäyksessä 2 oleva 4.3.1 kohta).
concentration shall be subtracted from the total HC concentration (see Annex III, Appendix 2, section 4.3.1).
Kuvassa 9 esitetään tavanomainen kaasukromatografi metaanin (CH
Figure 9 shows a typical GC assembled to routinely determine CH
Kuva 9
Figure 9
Metaanianalyysin vuokaavio (kaasukromatografimenetelmä)
Flow diagram for methane analysis (GC method)
Kuvan 9 osat
Components of Figure 9
PC Porapak-kolonni
PC Porapak column
Analyysissa on käytettävä Porapak N -kolonnia, jonka mitat ovat 180/300 µm (50/80 verkko), 610 mm (pituus) x 2,16 mm (sisähalkaisija).
Porapak N, 180/300 μm (50/80 mesh), 610 mm length × 2,16 mm ID shall be used and conditioned at least 12 h at 423 K (150 °C) with carrier gas prior to initial use.
MSC Molekyyliseulakolonni
MSC Molecular sieve column
Analyysissa on käytettävä tyyppi 13X-kolonnia, jonka mitat ovat 250/350 µm (45/60 verkko), 1220 mm (pituus) x 2,16 mm (sisähalkaisija).
Type 13X, 250/350 μm (45/60 mesh), 1220 mm length × 2,16 mm ID shall be used and conditioned at least 12 h at 423 K (150 °C) with carrier gas prior to initial use.
OV Uuni
OV Oven
Kolonnien ja venttiilien pitämiseksi analysaattorin toiminnan vaatimassa tasaisessa lämpötilassa ja kolonnien käyttölämpötilaansa 423 K (150 °C) vakioimista varten.
To maintain columns and valves at stable temperature for analyser operation, and to condition the columns at 423 K (150 °C).
SLP Näytesilmukka
SLP Sample loop
P Pumppu
P Pump
Näytteen kaasukromatografiin johtamista varten.
To bring the sample to the gas chromatograph.
D Kuivain
D Dryer
Kantokaasussa mahdollisesti olevan veden ja muiden epäpuhtauksien poistamiseen on käytettävä molekyyliseulan sisältävää kuivainta.
A dryer containing a molecular sieve shall be used to remove water and other contaminants which might be present in the carrier gas.
Liekki-ionisaatioanalysaattori (FID) metaanikonsentraation mittaamista varten.
Flame ionisation detector (FID) to measure the concentration of methane.
V1 Näytteensyöttöventtiili
V1 Sample injection valve
Näytepussista kuvan 8 näytteenottolinjan SL kautta otetun näytteen syöttämistä varten.
To inject the sample taken from the sampling bag via SL of Figure 8.
Venttiilin on oltava kuolleelta tilavuudeltaan vähäinen, kaasutiivis ja lämmitettävissä lämpötilaan 423 K (150 °C).
It shall be low dead volume, gas tight, and heatable to 423 K (150 °C).
V3 Valintaventtiili
V3 Selector valve
Vertailukaasun, näytteen tai virtaamattoman tilan valitsemista varten.
To select span gas, sample, or no flow.
V2, V4, V5, V6, V7, V8 Neulaventtiili
V2, V4, V5, V6, V7, V8 Needle valve
Järjestelmän virtausten asettamista varten.
To set the flows in the system.
R1, R2, R3 Paineen säädin
R1, R2, R3 Pressure regulator
Vastaavasti polttoaineen (= kantokaasun), näytteen ja ilman virtausten säätämistä varten.
To control the flows of the fuel (= carrier gas), the sample, and the air, respectively.
FC Virtauskapillaari
FC Flow capillary
FID-analysaattorille menevän ilman virtauksen säätämistä varten.
To control the rate of air flow to the FID
F1, F2, F3, F4, F5 Suodatin
F1, F2, F3, F4, F5 Filter
Sintrattuja metallisuodattimia, joiden avulla estetään kiinteiden epäpuhtauksien pääseminen pumppuun tai mittauslaitteeseen.
Sintered metal filters to prevent grit from entering the pump or the instrument.
Näytteen ohitusvirtauksen mittaamista varten.
To measure the sample by-pass flow rate.
Metaanierotinmenetelmä (NMC, kuva 10)
Non-Methane Cutter Method (NMC, Figure 10)
Erotin hapettaa metaania (CH
The cutter oxidises all hydrocarbons except CH
Jos näytteet otetaan pusseihin, näytteenottolinjalle SL on asennettava virran poikkeutusjärjestelmä (ks. 1.2 kohta, kuva 8), jonka avulla virtaus voidaan vaihtoehtoisesti johtaa erottimen läpi tai sen ohitse kuvan 10 yläosan mukaisesti.
If bag sampling is used, a flow diverter system shall be installed at SL (see section 1.2, Figure 8) with which the flow can be alternatively passed through or around the cutter according to the upper part of Figure 10.
NMHC-mittauksen yhteydessä molempia arvoja (HC ja CH
For NMHC measurement, both values (HC and CH
) on tarkkailtava FID-analysaattorissa ja ne on kirjattava.
) shall be observed on the FID and recorded.
Integrointimenetelmää käytettäessä on HSL1-linjalle asennettava rinnakkain tavallisen FID-analysaattorin kanssa NMC-laite sarjaan toisen FID-analysaattorin kanssa (ks. 1.2 kohta, kuva 8) kuvan 10 alaosan mukaisesti.
If the integration method is used, an NMC in line with a second FID shall be installed parallel to the regular FID into HSL1 (see section 1.2, Figure 8) according to the lower part of Figure 10.
NMHC-mittausta varten kahden FID-analysaattorin arvoja (HC ja CH
For NMHC measurement, the values of the two FID's (HC and CH
) on tarkkailtava ja arvot on kirjattava.
) shall be observed and recorded.
Erottimen CH
The cutter shall be characterised at or above 600 K (327 °C) prior to test work with respect to its catalytic effect on CH
- ja C
and C
Näytteeksi otetun pakokaasuvirran kastepiste ja O
The dewpoint and O
-taso on tunnettava.
level of the sampled exhaust stream must be known.
FID-analysaattorin suhteellinen CH
The relative response of the FID to CH
-vaste on kirjattava (katso liitteen III lisäyksessä 5 oleva 1.8.2 kohta).
must be recorded (see Annex III, Appendix 5, section 1.8.2).
Kuva 10
Figure 10
Metaanierottimen (NMC) avulla tehtävän metaanianalyysin vuokaavio
Flow diagram for methane analysis with the non-methane cutter (NMC)
Kuvan 10 osat
Components of Figure 10
NMC Metaanierotin
NMC Non-methane cutter
Muiden hiilivetyjen paitsi metaanin hapettamista varten.
To oxidise all hydrocarbons except methane.
V1 Valitsinventtiili
V1 Selector valve
Näytteen, nollakaasun tai vertailukaasun virran valitsemista varten.
To select sample, zero and span gas.
V1 on identtinen kuvan 8 venttiilin V2 kanssa.
V1 is identical with V2 of Figure 8.
V2, V3 Solenoidiventtiili
V2, V3 Solenoid valve
NMC:n ohittamista varten
To by-pass the NMC.
V4 Neulaventtiili
V4 Needle valve
NMC:n ja ohituksen läpi kulkevien virtausten tasapainottamista varten.
To balance the flow through the NMC and the by-pass.
R1 Paineen säädin
R1 Pressure regulator
Näytteenottolinjan paineen ja HFID:n virtauksen säätämistä varten.
To control the pressure in the sampling line and the flow to the HFID.
R1 on identtinen kuvan 8 venttiilin R3 kanssa.
R1 is identical with R3 of Figure 8.
FL1 Virtausmittari
FL1 Flowmeter
Näytteen ohituksen virtauksen mittaamista varten.
To measure the sample by-pass flow rate.
FL1 on identtinen kuvan 8 mittarin FL1 kanssa.
FL1 is identical with FL1 of Figure 8.
2 Pakokaasun laimentaminen ja hiukkasten määrittäminen
EXHAUST GAS DILUTION AND DETERMINATION OF THE PARTICULATES
Jäljempänä 2.2, 2.3 ja 2.4 kohdassa sekä kuvissa 11–22 esitetään suositellut laimennus- ja näytteenottojärjestelmät yksityiskohtaisesti.
Sections 2.2, 2.3 and 2.4 and figures 11 to 22 contain detailed descriptions of the recommended dilution and sampling systems.
Koska erilaiset kokoonpanot voivat tuottaa vastaavia tuloksia, käytettävän laitteiston ei tarvitse olla täysin näiden kuvien mukainen.
Since various configurations can produce equivalent results, exact conformance with these figures is not required.
Lisätietojen tuottamiseen sekä järjestelmien toimintojen koordinointiin voi käyttää lisäosia, esimerkiksi mittalaitteita, venttiilejä, solenoideja, pumppuja ja katkaisimia.
Additional components such as instruments, valves, solenoids, pumps, and switches may be used to provide additional information and coordinate the functions of the component systems.
Jos joissakin järjestelmissä ei tarvita joitakin osia tarkkuuden säilyttämiseen, ne voidaan jättää pois, jos se on hyvän insinööritavan mukaista.
Other components which are not needed to maintain the accuracy on some systems, may be excluded if their exclusion is based upon good engineering judgement.
Kuvissa 11–19 esitetään laimennusjärjestelmä, joka perustuu pakokaasuvirran osan laimentamiseen.
A dilution system is described in figures 11 to 19 based upon the dilution of a part of the exhaust stream.
Pakokaasuvirran jakaminen ja sen jälkeinen laimennusprosessi voidaan toteuttaa eri laimennusjärjestelmätyyppien avulla.
Splitting of the exhaust stream and the following dilution process may be done by different dilution system types.
Hiukkasten keräämistä varten hiukkasten keräilyjärjestelmään johdetaan joko laimennettu pakokaasu kokonaisuudessaan tai ainoastaan osa siitä (2.4 kohta, kuva 21).
For subsequent collection of the particulates, the entire dilute exhaust gas or only a portion of the dilute exhaust gas is passed to the particulate sampling system (section 2.4, Figure 21).
Ensimmäinen menetelmä on
The first method is referred to as
jakeittainen näytteenottomenetelmä
fractional sampling type
Laimennussuhteen laskeminen riippuu käytetystä järjestelmätyypistä.
The calculation of the dilution ratio depends upon the type of system used.
(kuvat 11, 12)
Figures 11, 12
On huomattava, että isokineesiä käytetään ainoastaan virtausolosuhteiden yhteen sovittamiseen eikä kokojakauman yhteen sovittamiseen.
It should be noted that isokinesis is only used for matching the flow conditions and not for matching the size distribution.
Jälkimmäinen ei ole tavallisesti välttämätöntä, koska hiukkaset ovat riittävän pieniä seuraamaan nesteen virtausviivoja.
The latter is typically not necessary, as the particles are sufficiently small as to follow the fluid streamlines.
Virtausohjatut järjestelmät ja konsentraatiomittaus (kuvat 13–17)
Flow controlled systems with concentration measurement (Figures 13 to 17)
Näissä järjestelmissä näyte otetaan kokonaispakokaasuvirrasta säätämällä laimennusilmavirtaa ja kokonaislaimennuspakokaasuvirtaa.
With these systems, a sample is taken from the bulk exhaust stream by adjusting the dilution air flow and the total dilute exhaust flow.
Laimennussuhde määritetään merkkikaasupitoisuuksista, esimerkiksi CO
The dilution ratio is determined from the concentrations of tracer gases, such as CO
:sta tai NO
or NO
:stä, joita esiintyy luonnostaan moottorin pakokaasussa.
naturally occurring in the engine exhaust.
Konsentraatiot laimennuspakokaasussa ja laimennusilmassa mitataan, kun taas konsentraation raakapakokaasussa voi joko mitata suoraan tai määrittää polttoainevirran ja hiilitasapainon yhtälöstä, jos polttoaineen koostumus tunnetaan.
The concentrations in the dilute exhaust gas and in the dilution air are measured, whereas the concentration in the raw exhaust gas can be either measured directly or determined from fuel flow and the carbon balance equation, if the fuel composition is known.
Järjestelmiä voi ohjata lasketulla laimennussuhteella (kuvat 13 ja 14) tai virtauksella siirtoputkeen (kuvat 12, 13 ja 14).
The systems may be controlled by the calculated dilution ratio (Figures 13, 14) or by the flow into the transfer tube (Figures 12, 13, 14).
Näissä järjestelmissä näyte otetaan kokonaispakokaasuvirrasta säätämällä laimennusilmavirta ja laimennetun pakokaasun kokonaisvirta.
With these systems, a sample is taken from the bulk exhaust stream by setting the dilution air flow and the total dilute exhaust flow.
Laimennussuhde määritetään näiden kahden virtauksen erosta.
The dilution ratio is determined from the difference of the two flows rates.
Virtausmittarien tarkka kalibrointi toisiinsa nähden on välttämätöntä, koska näiden kahden virtauksen suhteellinen suuruus voi johtaa merkittäviin virheisiin suuria laimennussuhteita käytettäessä (15 ja sitä suuremmat).
Accurate calibration of the flow meters relative to one another is required, since the relative magnitude of the two flow rates can lead to significant errors at higher dilution ratios (of 15 and above).
Virtauksen ohjaus tapahtuu hyvin yksinkertaisesti pitämällä laimennuspakokaasuvirran nopeus vakiona ja vaihtelemalla tarvittaessa laimennusilmavirran nopeutta.
Flow control is very straight forward by keeping the dilute exhaust flow rate constant and varying the dilution air flow rate, if needed.
Osavirtauslaimennusjärjestelmiä käytettäessä on kiinnitettävä huomiota siihen, että vältetään hiukkasten hävikkiin siirtoputkessa liittyvät mahdolliset ongelmat, ja siihen, että varmistetaan edustavan näytteen ottaminen moottorin pakokaasusta, sekä jakosuhteen määrittämiseen.
When using partial flow dilution systems, attention must be paid to avoiding the potential problems of loss of particulates in the transfer tube, ensuring that a representative sample is taken from the engine exhaust, and determination of the split ratio.
Kuva 11
Figure 11
Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä isokineettinen näytteenotin ja näytteenotto jakeittain (SB-ohjaus)
Partial flow dilution system with isokinetic probe and fractional sampling (SB control)
Kuva 12
Figure 12
Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä isokineettinen näytteenotin ja näytteenotto jakeittain (PB-ohjaus)
Partial flow dilution system with isokinetic probe and fractional sampling (PB control)
Tämä tapahtuu ottamalla pieni osa laimennusilmasta, jonka virtausnopeus on jo mitattu virtauksen mittauslaitteella FM1, ja syöttämällä se TT:hen paineilma-aukon avulla.
This is done by taking a small fraction of the dilution air whose flow rate has already been measured with the flow measurement device FM1, and feeding it to TT by means of a pneumatic orifice.
Laimennusilma imetään DT:n läpi imupuhaltimella SB, ja virtausnopeus mitataan FM1:llä DT:n sisääntulon kohdalla.
The dilution air is sucked through DT by the suction blower SB, and the flow rate is measured with FM1 at the inlet to DT.
Kuva 13
Figure 13
Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä CO
Partial flow dilution system with CO
-konsentraatiomittaus ja näytteenotto jakeittain
concentration measurement and fractional sampling
tai NO
or NO
) mitataan raakapakokaasusta ja laimennetusta pakokaasusta sekä laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA.
) are measured in the raw and diluted exhaust gas as well as in the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA.
Laimennussuhde lasketaan raakapakokaasun, laimennetun pakokaasun ja laimennusilman merkkikaasupitoisuuksista.
The dilution ratio is calculated from the tracer gas concentrations in the raw exhaust gas, the diluted exhaust gas, and the dilution air.
Kuva 14
Figure 14
-konsentraation mittaus, hiilitasapaino ja kokonaisnäytteenotto
concentration measurement, carbon balance and total sampling
-konsentraatiot mitataan laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA.
concentrations are measured in the diluted exhaust gas and in the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA.
- ja polttoainevirran G
and fuel flow G
-signaalit lähetetään joko virtauksen ohjaimeen FC2 tai hiukkasnäytteenottojärjestelmän virtauksen ohjaimeen FC3 (ks. kuva 21).
signals are transmitted either to the flow controller FC2, or to the flow controller FC3 of the particulate sampling system (see Figure 21).
FC2 ohjaa painepuhallinta PB, kun taas FC3 ohjaa näytteenottopumppua P (ks. kuva 21) säätäen virrat järjestelmään ja siitä ulos siten, että pidetään yllä haluttu pakokaasun jako ja laimennussuhde DT:ssä.
FC2 controls the pressure blower PB, FC3 the sampling pump P (see Figure 21), thereby adjusting the flows into and out of the system so as to maintain the desired exhaust split and dilution ratio in DT.
-konsentraatioista ja G
concentrations and G
-arvosta hiilitasapaino-oletuksen avulla.
using the carbon balance assumption.
Kuva 15
Figure 15
Osavirtauslaimennusjärjestelmä yhden kurkun avulla, konsentraatiomittaus ja näytteenotto jakeittain
Partial flow dilution system with single venturi, concentration measurement and fractional sampling
Raakapakokaasu siirtyy pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta kurkun VN DT:ssä aikaansaaman alipaineen ansiosta.
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the sampling probe SP and the transfer tube TT due to the negative pressure created by the venturi VN in DT.
Kaasun virtaus TT:n läpi riippuu liikemäärän vaihdosta kurkun vyöhykkeellä, ja siksi siihen vaikuttaa kaasun absoluuttinen lämpötila TT:n ulostulon kohdalla.
The gas flow rate through TT depends on the momentum exchange at the venturi zone, and is therefore affected by the absolute temperature of the gas at the exit of TT.
) mitataan raakapakokaasusta, laimennetusta pakokaasusta ja laimennetusta ilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA ja laimennussuhde lasketaan näin mitatuista arvoista.
) are measured in the raw exhaust gas, the diluted exhaust gas, and the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA, and the dilution ratio is calculated from the values so measured.
Kuva 16
Figure 16
Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä kaksoiskurkku tai kaksoisaukko, konsentraatiomittaus ja näytteenotto jakeittain
Partial flow dilution system with twin venturi or twin orifice, concentration measurement and fractional sampling
Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta aukko- tai kurkkusarjan sisältävän virtauksen jakajan avulla.
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the sampling probe SP and the transfer tube TT by a flow divider that contains a set of orifices or venturis.
PCV1 sijaitsee EP:ssä SP:stä virtaussuuntaan, ja PCV2 sijaitsee painepuhaltimen PB ja DT:n välissä.
PCV1 is located downstream of SP in EP, PCV2 between the pressure blower PB and DT.
) mitataan raakapakokaasusta, laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA.
) are measured in the raw exhaust gas, the diluted exhaust gas, and the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA.
Ne ovat tarpeen pakokaasujaon tarkistamista varten, ja niitä voidaan käyttää säätämään PCV1:tä ja PCV2:ta tarkkaa jako-ohjausta varten.
They are necessary for checking the exhaust split, and may be used to adjust PCV1 and PCV2 for precise split control.
Laimennussuhde lasketaan merkkikaasukonsentraatioista.
The dilution ratio is calculated from the tracer gas concentrations.
Kuva 17
Figure 17
Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä moniputkijako, konsentraatiomittaus ja näytteenotto jakeittain
Partial flow dilution system with multiple tube splitting, concentration measurement and fractional sampling
Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT siirtoputken TT kautta virtauksen jakajalla FD3, joka koostuu useista pakoputkeen EP asennetuista putkista, joiden mitat ovat samat (sama läpimitta, pituus ja pohjan säde).
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the transfer tube TT by the flow divider FD3 that consists of a number of tubes of the same dimensions (same diameter, length and bend radius) installed in EP.
Näistä putkista yhden läpi tuleva pakokaasu johdetaan DT:hen, ja jäljellä olevien putkien läpi tuleva pakokaasu johdetaan vaimennustilan DC läpi.
The exhaust gas through one of these tubes is lead to DT, and the exhaust gas through the rest of the tubes is passed through the damping chamber DC.
Pakokaasun jako määräytyy täten putkien kokonaislukumäärän perusteella.
Thus, the exhaust split is determined by the total number of tubes.
Jatkuva jaon ohjaus vaatii nollapaine-eron DC:n ja TT:n ulostulon välillä, joka mitataan paine-eroanturilla DPT.
A constant split control requires a differential pressure of zero between DC and the outlet of TT, which is measured with the differential pressure transducer DPT.
Ne ovat tarpeen pakokaasun jaon tarkistamista varten, ja niitä voi käyttää ohjaamaan ruiskutusilman virtausta tarkkaa jako-ohjausta varten.
They are necessary for checking the exhaust split and may be used to control the injection air flow rate for precise split control.
Kuva 18
Figure 18
Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä virtauksen ohjaus ja kokonaisnäytteenotto
Partial flow dilution system with flow control and total sampling
Tunnelin läpi kulkevaa kokonaisvirtaa säädetään virtauksen ohjaimella FC3 ja hiukkasnäytteenottojärjestelmän näytteenottopumpulla P (ks. kuva 18).
The total flow through the tunnel is adjusted with the flow controller FC3 and the sampling pump P of the particulate sampling system (see Figure 18).
- tai G
, or G
Laimennusilman virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1, ja kokonaisvirtaus hiukkasnäytteenottojärjestelmän virtauksen mittauslaitteella FM3 (ks. kuva 21).
The dilution air flow rate is measured with the flow measurement device FM1, the total flow rate with the flow measurement device FM3 of the particulate sampling system (see Figure 21).
Laimennussuhde lasketaan näistä kahdesta virtausnopeudesta.
The dilution ratio is calculated from these two flow rates.
Kuva 19
Figure 19
Tämä on mahdollista, koska hiukkasnäytteenottojärjestelmällä otettu näyte palautetaan DT:hen.
This is possible since the sample taken with the particulate sampling system is returned into DT.
-arvoja voidaan käyttää FC2:n komentosignaaleina.
may be used as command signals for FC2.
Laimennusilman virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1 ja kokonaisvirta virtauksen mittauslaitteella FM2.
The dilution air flow rate is measured with the flow measurement device FM1, the total flow with the flow measurement device FM2.
Kuvien 11–19 osat
Components of Figures 11 to 19
Pakoputken lämpöinertian vähentämiseksi suositellaan paksuuden ja halkaisijan väliseksi suhteeksi 0,015 tai vähemmän.
To reduce the thermal inertia of the exhaust pipe a thickness to diameter ratio of 0,015 or less is recommended.