natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Onko komissiolla tietoa tai arvioita, kuinka paljon Kiina on jo myöntänyt tällaisia lainoja ja kuinka suuren summan Kiinan kansantasavalta on myöntänyt lainoina?
Does the Commission have any information or estimates of how many credits of this nature China has granted to date and of the total value of such loans granted by the People's Republic of China?
Onko tällaisia lainoja myönnetty myös maille, jotka ovat nyt Euroopan unionin (EU27) jäsenvaltioita?
Have such credits also been granted to countries which are now Member States of the European Union (EU‑27)?
Jos on, onko komissiolla luetteloa näistä lainoista ja niiden ehdoista?
If so, does the Commission have available a list of these credits and their attached conditions?
Mitä näistä lainoista ei ole maksettu vielä kokonaan takaisin?
Which of these loans have not yet been fully repaid?
Mitkä Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat komission tietojen mukaan myöntäneet vuoden 2000 jälkeen lainoja samankaltaisilla ehdoilla?
According to the Commission’s information, which Member States of the European Union have granted credits since 2000 subject to similar conditions?
Kuinka paljon tällaisia lainoja myönnettiin ja miten suuri on yhteissumma myöntäjämaittain eriteltynä?
How many such credits were awarded and what is the total amount, with a breakdown according to donor country?
Myönsivätkö EU27:n jäsenvaltiot tällaisia lainoja myös muille EU27-valtioille?
Have Member States of the EU‑27 also awarded similar credits to other EU‑27 States?
Jos vastaus on myönteinen, mitkä maat myönsivät ja mille maille?
If so, from which ones to which?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010618/2011
Question for written answer E-010618/2011
Aihe: Kansallisten ja kansainvälisten urheiluliittojen oikeudellinen asema
Subject: Legal status of national and international sports organisations
Kansainväliset urheilujärjestöt, kuten KOK, FIFA ja UEFA, sekä kansalliset urheilujärjestöt, kuten Saksan jalkapalloliitto (DFB) hankkivat urheilun suurtapahtumien, kuten olympialaisten sekä maailmanmestaruuskilpailujen ja Euroopan mestaruuskilpailujen, myöntämisellä ja markkinoimisella sekä säännöllisten urheilutapahtumien, kuten Saksan jalkapallon Bundesligan, markkinoinnilla suunnattomia voittoja.
International sports organisations, such as the IOC, FIFA and UEFA, and national sports organisations, such as the German Football Association (DFB), make huge profits from the award of broadcasting rights to and the marketing of major sporting events like the Olympic Games, World Cups and European Championships, and also through the marketing of everyday sporting events like German professional football.
Nämä miljardiluokan yritykset toimivat kansainvälisten konsernien lailla, mutta ovat järjestäytyneet yhdistyksiä koskevan lainsäädännön mukaisesti.
Although these multi-billion-euro organisations operate like international concerns, they are covered by the law on associations.
Koska urheiluliitot toimivat siten yhdistyksiä koskevan lainsäädännön harmaalla alueella, eli riippumattomia urheilujärjestöjä koskevan lainsäädännön alueella, ne hyötyvät osittaisesta sääntelyn puuttumisesta ja verottomuudesta.
Since sports associations operate in a legal grey area, they are to some extent beyond the reach of the law and the taxman.
Mitä suunnitelmia komissiolla on oikeudellisen selkeyden luomiseksi kansallisten ja kansainvälisten urheilujärjestöjen osalta?
What action will the Commission take to establish legal clarity for national and international sports organisations?
Harkitseeko komissio urheilujärjestöjen oikeudellisen aseman muuttamista ja sen lähentämistä yritysten oikeudellisen aseman kanssa?
Is the Commission considering changing the legal status of sports organisations to bring it into line with that of firms?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010619/2011
Question for written answer E-010619/2011
Aihe: Syyrialaisten tuotteiden vientikielto
Subject: Embargo on Syrian products
EU julisti aiemmin Syyrialle raakaöljyn ja joidenkin öljytuotteiden vientikiellon.
The EU has placed an embargo on crude oil and certain crude-oil products from Syria.
Ottaen huomioon raakaöljyn maailmanlaajuisen kysynnän Syyria voi kuitenkin mahdollisesti löytää muita ostajia ja siten pitää taloudelliset vahinkonsa vähäisinä.
Given the worldwide demand for crude oil, however, it is possible that Syria will find other outlets and thus minimise the damage to its economy.
Mitä vaikutuksia komissio odottaa kyseisellä vientikiellolla olevan?
What effects does the Commission expect the embargo to have?
Minkä perusteella vientikiellon onnistuminen voidaan jatkossa arvioida?
What criteria will be used to measure its success in the future?
Mitä vaikutuksia komissio odottaa vientikiellolla olevan siviiliväestöön?
What consequences does the Commission expect the embargo to have for the civilian population of Syria?
Mitä mekanismeja luodaan sen estämiseksi, että Syyria kiertää EU:n asettamaa vientikieltoa esimerkiksi käyttämällä hyväkseen kolmansia maita, jotka tuovat syyrialaista öljyä ja myyvät sen sitten EU:hun?
What mechanisms are being used to prevent Syria from circumventing the EU embargo, for example by getting third countries to import Syrian oil and then sell it on to EU countries?
Aikooko komissio asettaa muille syyrialaisille tuotteille vientikiellon ottaen huomioon konfliktien jatkumisen Syyriassa?
In the light of the ongoing conflict in Syria, does the Commission intend to extend the embargo to other Syrian products?
Jos aikoo, mille tuotteille ja milloin?
If so, which products and when?
Kuinka monta barrelia öljyä Syyriasta on tuotu viime vuosina vientikieltoa vastaavan ajanjakson aikana?
In recent years, how many barrels of oil were being imported from Syria over a time span equivalent to the period of application of the embargo?
Kuinka kalliiksi vientikielto tulee siten euroissa mitattuna?
On that basis, what is the monetary value of the embargo in euro?
Aikooko komissio suositella myös tiettyjen tuotteiden viennin kieltämistä Syyriaan?
Will the Commission also recommend placing an embargo on certain types of export to Syria?
Suositteleeko komissio tuontikiellon kaltaisten menetelmien käyttöönottoa myös muita sellaisia maita vastaan, joissa hallitus käyttää väkivaltaa omia kansalaisiaan kohtaan?
Does the Commission recommend using mechanisms such as import embargos against other countries where governments also use violence against their own people?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010620/2011
Question for written answer E-010620/2011
Aihe: Riippumattomat tiedot ja ydinvoimaloiden tarkastaminen
Subject: Independent information and inspection of nuclear plants
Japanin maanjäristys- ja tsunamikatastrofin seurauksena muutamissa japanilaisissa ydinvoimaloissa ilmeni osittain vakaviakin vaaratilanteita.
The catastrophic earthquake and tsunami in Japan resulted in some very serious incidents at a few Japanese nuclear power stations.
Useissa Fukushiman ydinvoimalan reaktoreissa tapahtui reaktoriytimen sulamista, ja niistä pääsi ulos radioaktiivista säteilyä.
At the Fukoshima nuclear power plant, several reactors reached meltdown and radioactivity was released.
Euroopan unionissa ei ole tähän mennessä tapahtunut ydinvoimaloiden reaktoriytimen sulamisia, mutta viime vuosina on kuitenkin ollut useita vaaratilanteita.
While there have been no incidents involving the meltdown of European Union nuclear reactors, there have been several incidents at nuclear plants in recent years.
Viimeksi tietoon tullut tapaus sattui syyskuussa 2011 Marcoulen ydinvoimalassa Etelä-Ranskassa.
The last such incident to have been publicised occurred in September 2011 at the Marcoule nuclear power plant in the South of France.
Sekä Japanin katastrofin että Euroopan ydinvoimaloiden tapahtumien yhteydessä ydinvoimayhtiöt antoivat julkisuuteen tietoja vaaratilanteesta hyvin hitaasti.
In the case of the Japanese disaster and also in the case of other incidents in Europe, the operators were slow to inform the public about the incident.
Lisäksi tiedot olivat aluksi puutteellisia.
Moreover, only very incomplete information was issued at first.
Onko komissiolla tiedossa Marcoulen ydinvoimalan tapahtuman lisäksi muitakin eurooppalaisissa ydinvoimaloissa Fukushiman katastrofin jälkeen ilmenneitä vaaratilanteita?
Apart from the incident at the Marcoule nuclear plant, is the Commission aware of any further incidents which have occurred at European nuclear power stations since the nuclear disaster at Fukoshima?
Harkitseeko komissio mahdollisten ydinonnettomuuksien varalta alan toimijoista riippumattoman kriisitiedotuskeskuksen – kansainvälisen tason IAEO:ta vastaavan – perustamista myös Euroopan unionissa yleisölle tiedottamista varten?
Is the Commission considering setting up a crisis information centre which is independent of the nuclear industry, along similar lines to the IAEA at international level, to inform the public in the event of a nuclear accident occurring in the European Union?
Miten EU varmistaa tällä hetkellä, että ydinvoimaloiden vaaratilanteissa unionissa julkisuuteen päätyy riippumattomia tietoja eivätkä kansalliset ydinvoimayhtiöt suodata niitä?
What is the EU currently doing to ensure that, in the event of a nuclear incident occurring in the European Union, the public is provided with independent information without it first being vetted by the national nuclear power companies?
Mitä muita toimenpiteitä komissio suunnittelee tai toteuttaa parhaillaan antaakseen kansalaisille tietoa ydinvoimaloiden vaaratilanteista?
What further measures is the Commission planning or implementing at present in order to ensure the public is informed in the event of nuclear incidents?
Aikooko komissio perustaa ydinvoimaloiden turvallisuutta valvovan riippumattoman viranomaisen, jonka työntekijät voisivat tarkastaa ydinvoimalaitoksia milloin tahansa etukäteen ilmoittamatta?
Does the Commission have any plans to set up an independent authority to supervise the safety of nuclear power plants, and authorise its officials to carry out unannounced inspections of nuclear power plants at any time?
Jos näin ei ole, aikooko komissio suorittaa itse ydinvoimaloiden tarkastuksia etukäteen ilmoittamatta?
If not, does the Commission envisage carrying out unannounced inspections of nuclear power plants itself?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010621/2011
Question for written answer E-010621/2011
Aihe: Hätätoimenpiteiden koordinointi Euroopan ydinvoimaloiden häiriötilanteissa
Subject: Coordination of emergency measures in the event of incidents at European nuclear power stations
Japanin maanjäristys- ja tsunamikatastrofin seurauksena muutamissa japanilaisissa ydinvoimaloissa ilmeni osittain vakaviakin vaaratilanteita.
The earthquake and tsunami disaster in Japan led to incidents, some of them serious, in a number of Japanese nuclear power stations.
Onagawan, Fukushiman ja Tokain voimalaitoksissa oli ongelmia polttoainesauvojen jäähdyttämisessä.
In the power stations at Onagawa, Fukushima and Tokai problems occurred with the cooling of the fuel rods.
Useissa Fukushiman ydinvoimalan reaktoreissa tapahtui reaktoriytimen sulamista, ja niistä pääsi ulos radioaktiivista säteilyä.
In Fukushima this led to meltdowns in several reactors and the release of radiation.
Mikäli Euroopan ydinvoimaloissa tapahtuisi vastaavanlaisia tapauksia, energia-asioista vastaava komission jäsen ottaisi omien sanojensa mukaan ”koordinoivan roolin” hätätoimenpiteiden käyttöönotossa.
Should similar incidents occur in European nuclear power stations, the Commissioner for Energy states that he will play a ‘coordinating role’ in the implementation of emergency measures.
Mitä koordinoivia toimenpiteitä komissio käynnistäisi, mikäli eurooppalaisessa ydinvoimalassa tapahtuisi häiriö tai jopa vakava onnettomuus, kuten Fukushimassa?
What coordinating measures will be brought into play by the Commission in the event of an incident — including a serious one, as at Fukushima — in a European nuclear power station?
Jos eurooppalaisessa ydinvoimalassa tapahtuisi häiriö, olisiko EU hätätoimenpiteiden käyttöönoton osalta riippuvainen kansallisesta politiikasta vai käynnistäisikö se myös omia toimenpiteitä?
In implementing emergency measures as a result of incidents at European nuclear power stations, is the EU wholly dependent on the Member States’ national policies, or will it also take measures of its own?
Miten komissio voi vaikuttaa koordinoivan roolinsa avulla kansallisvaltioiden hätätoimenpiteisiin?
What influence can the Commission bring to bear, in the context of its coordinating role, on the Member States’ emergency measures?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010622/2011
Question for written answer E-010622/2011
Aihe: Eurooppa-neuvoston uuden rakennuksen kustannukset
Subject: Cost of new EU Council building
Vuoden 2012 talousarvioesityksen mukaan Eurooppa-neuvostolla on käytettävissään 43 153 000 euroa ”rakennuksiin”.
Under the draft budget for 2012, an amount of EUR 43 153 000 has been earmarked for ‘buildings’.
Tiedotusvälineiden mukaan Eurooppa-neuvoston uuden rakennuksen rakennuskustannukset ovat kohonneet alkuperäisestä 240 miljoonasta eurosta selvästi ja ovat kivunneet sittemmin 290 miljoonaan euroon.
According to media reports, the cost of the new EU Council building has in the meantime risen substantially from the original estimate of EUR 240 million to EUR 290 million.
Mistä syistä rakennuskustannukset ovat nousseet 240 miljoonasta eurosta 290 miljoonaan euroon?
What are the reasons for this increase?
Mitkä alkuperäisen kustannussuunnitelman erityiset osa-alueet ovat vaikuttaneet kustannusten nousemiseen 50 miljoonalla eurolla?
To which specific areas covered by the original estimates is the EUR 50 million increase to be attributed?
Uskooko komissio, että mainittu 290 miljoonan euron rahasumma voisi nousta edelleen ennen rakennusprojektin suunniteltua loppuunsaattamista vuonna 2014?
Does the Council believe that the amount of EUR 290 million now being quoted could once more increase before the scheduled completion of the project in 2014?
Jos uskoo, millaista kustannusten nousua neuvosto odottaa?
If so, what increases are anticipated by the Council?
Katetaanko kustannusten nouseminen Eurooppa-neuvoston talousarvion kohdasta ”rakennukset”?
Will the cost increases be met by the European Council budget appropriations earmarked for ‘buildings’?
Jos katetaan, miten neuvosto rahoittaa rakennushankkeen toteuttamiseen tarvittavat 6 847 000 euroa, joita ei katettaisi talousarvion kohdasta ”rakennukset”, mutta joita tarvitaan rakentamista varten?
If so, where will the Council obtain the EUR 6 847 000 not contained in the ‘buildings’ budget but necessary for this purpose?
Mikäli kustannusten nouseminen maksetaan neuvoston talousarvion kohdasta ”rakennukset”, vaikuttaisiko se muihin hankkeisiin, jotka rahoitetaan samasta talousarvion kohdasta?
If the increased costs were to be met from the Council’s ‘buildings’ budget, would this affect other projects financed by it?
Olisiko muille hankkeille enää ylipäätään rahoitusta jäljellä?
Would any funding in fact remain for other projects?
Neuvosto toteaa Europa-rakennuksen (entinen Résidence Palace -rakennus) rakennuskustannuksista seuraavaa: a)
The Council would make the following remarks concerning the construction costs for the Europa building (formerly known as the Résidence Palace): (a)
Rakennuksen kokonaiskustannusarvio pyöristettynä tammikuun 2004 hinnoissa on arviolta 220 miljoonaa euroa (neuvoston määrittämät enimmäiskustannukset ovat 240 miljoonaa euroa).
The rounded total construction cost for the building, at January 2004 prices, is estimated at EUR 220 million (the Council set a ceiling of EUR 240 million).
Heinäkuun 2011 hinnoissa rakennuksen kokonaiskustannukset ovat arviolta 291,7 miljoonaa euroa.
The total construction cost for the building, at July 2011 prices, is estimated at EUR 291.7 million.
Vuoden 2004 ja vuoden 2011 lukujen ero johtuu kustannusten sitomisesta indeksiin.
The difference between the 2004 and 2011 values is due to the indexation of prices.
Belgian valtion ja neuvoston välisen sopimuksen mukaan rakennuksen kustannukset seuraavat rakennusalan palkka- ja tarvikehintaindeksien kehitystä.
The agreement between the Belgian Government and the Council stipulates that building costs must track movements in the indexes for wages and materials in the building sector.
Tämän mukaisesti Europa-rakennushankkeen kustannusten tarkistuskerroin on kehittynyt viime vuosina seuraavasti:
By applying that formula, the revision factor for the Europa project has varied as follows over the last few years:
tammikuu 2004
January 2004
heinäkuu 2004
July 2004
tammikuu 2005
January 2005
heinäkuu 2005
July 2005
tammikuu 2006
January 2006
heinäkuu 2006
July 2006
tammikuu 2007
January 2007
heinäkuu 2007
July 2007
tammikuu 2008
January 2008
heinäkuu 2008
July 2008
tammikuu 2009
January 2009
tammikuu 2010
January 2010
heinäkuu 2010
July 2010
tammikuu 2011
January 2011
heinäkuu 2011
July 2011
b) Rakennuksen kokonaiskustannukset vuoden 2014 hinnoissa riippuvat rakennusalan palkka- ja tarvikehintaindeksien kehityksestä.
(b) The total cost for the building at 2014 prices will depend on movements in the indexes for wages and materials in the building sector.
Kyseiset indeksit voivat nousta tai laskea vuoteen 2014 mennessä.
These indexes could increase or decrease before 2014.
c) Rakennuksen kokonaiskustannukset katetaan Eurooppa-neuvoston ja neuvoston kiinteistöjä varten tarkoitetusta talousarvion luvusta.
(c) The total cost of the building will be paid from the European Council and Council's budget chapter for buildings.
d) Eurooppa-neuvoston ja neuvoston talousarvioon vuodelle 2012 sisältyy 5 000 000 euron maksu Belgian valtiolle (rakennuttaja).
(d) The European Council and Council's budget for 2012 includes a payment to the Belgian State (developer) amounting to EUR 5 000 000.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010623/2011
Question for written answer E-010623/2011
Aihe: VP/HR – Toimenpiteet demokratiakehityksen tukemiseksi
Subject: VP/HR — Democracy-building measures
Euroopan parlamentti hyväksyi 16. joulukuuta 2010 päätöslauselman ”vuosittaisesta ihmisoikeusraportista 2009 sekä Euroopan unionin ihmisoikeuspolitiikasta” ( P7_TA(2010)0489 ).
On 16 December 2010 the European Parliament adopted the report on the Annual Report on Human Rights in the World in 2009 and EU policy on the matter ( P7_TA-PROV(2010)0489 ).
Siinä parlamentti kehottaa ”korkeaa edustajaa/varapuheenjohtajaa varmistamaan ihmisoikeuksien ja demokratiakehityksen tukemisen huomioon ottamisen kaikilla politiikan aloilla”.
In that report Parliament calls on the VP/HR to ensure that human rights and democracy-building are effectively mainstreamed in all policy areas.
Kun otetaan huomioon tämä päätöslauselma ja niin ikään hyväksytty, samansävyinen päätöslauselma P7_TA(2011)0334 , kehotetaan korkeaa edustajaa ottamaan kantaa siihen, missä määrin demokratiakehityksen tukeminen on vaikuttanut joulukuun 2010 jälkeen korkean edustajan päätöksiin ja ehdotuksiin.
In the light of this report, and of Parliament’s report P7_TA-PROV(2011)0334 which is in a similar vein, could the VP/HR please specify to what extent democracy-building has been a crucial element in her decisions and proposals since December 2010?
Mitä konkreettisia muutoksia rahoitukseen korkea edustaja on ehdottanut ja saavuttanut?
What specific changes in funding has the VP/HR proposed and obtained?
Mitä muita aloitteita korkea edustaja on käynnistänyt demokratiakehityksen tukemista koskevien vaatimusten täyttämiseksi?
What other initiatives has the VP/HR launched in response to the call to mainstream democracy-building?
Mitä ongelmia korkealla edustajalla oli erityisesti kansainvälisessä demokratiakehityksen tukemisessa?
What particular problems has the VP/HR encountered in the field of international democracy-building?
Katsooko korkea edustaja, että EU tukee maailmanlaajuisesti tarpeeksi aktiivisesti demokratian rakentamista ja kehittämistä?
Does the VP/HR consider that the EU is sufficiently active in promoting the construction and development of democracy worldwide?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010625/2011
Question for written answer E-010625/2011
Aihe: Ihmisoikeudet, pakolaisten suoja ja Frontex
Subject: Human rights, protection of refugees and Frontex
EU on lisäksi useaan otteeseen ja selkeästi sitoutunut ihmisoikeuksien turvaamiseen.
The EU has on many occasions made a clear commitment to respect human rights.
Kaikkien EU:n jäsenvaltioiden ratifioiman Euroopan ihmisoikeussopimuksen (ECHR) 2 artiklaan on sitä paitsi kirjattu jokaisen oikeus elämään.
Moreover, the European Convention on Human Rights (ECHR), which has been ratified by all EU Member States, enshrines in Article 2 ‘everyone’s right to life’.
EU:n perusoikeuskirja suojaa lisäksi oikeutta vapauteen ja turvallisuuteen (6 artikla) sekä oikeutta turvapaikkaan (18 artikla) ja takaa suojan palauttamis-, karkottamis- ja luovuttamistapauksissa (19 artikla).
In addition, the Charter of Fundamental Rights of the EU protects the right to liberty and security (Article 6) as well as the right to asylum (Article 18) and guarantees protection in the event of removal, expulsion or extradition (Article19).
Miten taataan Frontexin toimivaltuuksien yhteensopivuus tämän oikeudellisen kehyksen kanssa, kun näiden toimivaltuuksien perusteella estetään myös mahdollisia turvapaikanhakijoita (esimerkiksi Syyriasta) saapumasta EU:n jäsenvaltioiden maaperälle?
How will it be ensured that the Frontex mandate conforms to this legal framework, if on the basis of this mandate potential asylum‑seekers (e.g. from Syria) are also prevented from entering the territory of EU Member States?
Pitääkö komissio tätä tosiasiaa ihmisoikeussopimuksen tai perusoikeuskirjan rikkomisena?
Does the Commission regard this as a breach of the Convention on Human Rights or the Charter of Fundamental Rights?
Katsooko komissio, että Frontexin toimet vaarantavat ihmishenkiä?
In the Commission’s opinion, are lives being put in serious danger by Frontex’s operations?
Kuinka monta ihmistä komission tietojen mukaan on paennut toisen kerran tai useammin takaisin EU:n alueelle sen jälkeen, kun heidät on karkotettu EU:sta?
According to the Commission’s information, how many people have fled for a second time or more back into EU territory, after having been deported from the EU?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010626/2011
Question for written answer E-010626/2011
Aihe: Vammaisten tilannetta koskevat tiedot EU:ssa
Subject: Data on the situation of disabled people in the EU
YK:n yleissopimus vammaisten oikeuksista on kansainvälisoikeudellinen sopimus, jossa konkretisoidaan vammaisten ihmisoikeudet ja vaaditaan heille oikeutta itsenäiseen päätöksentekoon ja tasa-arvoon.
The UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities is an agreement in international law which clearly defines human rights for disabled people and calls for their right to make their own choices and to their equality of treatment.
Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää ennen kaikkea yhtäläisiä mahdollisuuksia ja sosiaalista osallisuutta.
To achieve these objectives, equal opportunities and social integration are above all required.
On tutkittava, miten vammaisten oikeudet ja integrointi työmarkkinoille eri maissa toteutuvat.
Attention must be paid to the extent to which the rights of disabled people and their integration into the labour market are being implemented in the individual countries.
Tätä varten on luotu myös Euroopan vammaisstrategia (2010–2020), jonka mukaan vammaisten oikeuksia ja osallistumista yhteiskuntaan ja talouteen on edistettävä.
This should also be done by means of the European Disability Strategy 2010-2020, which aims to promote the right of persons with disabilities to participate in social and economic life.
Huomio keskitetään erityisesti kahdeksaan toiminta-alueeseen – esteettömyys ja saavutettavuus, osallistuminen, yhdenvertaisuus, työllisyys, koulutus, sosiaaliturva, terveydenhuolto ja ulkoiset toimet – sekä siihen, että EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot toteuttavat kaikki vaatimukset.
This Strategy focuses on eight areas for actions — Accessibility, Participation, Equality, Employment, Education and Training, Social Protection, Health, External Action — as well as the implementation of all these demands by the EU institutions and Member States.