natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Katsooko se, että on syytä käynnistää asiaa koskeva tutkimus toteuttamalla seitsemännestä puiteohjelmasta tällä hetkellä rahoitettavien maatalousalan tutkimusten kaltainen eurooppalainen tutkimushanke, jossa yhdistyvät tärkeimmät strategiset tavoitteet eli Euroopan teollisuuden tieteellisen ja teknologisen perustan vahvistaminen ja kansainvälisen kilpailun edistäminen?
whether it considers that research should be carried out in this area by launching a European study project similar to the agricultural research that is still being financed under the Seventh Framework Programme, since the research in question has the same main strategic objectives, i.e. to strengthen the scientific and technological base of European industry and to encourage its international competitiveness?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010279/2011
Question for written answer E-010279/2011
Aihe: Kataloniassa sijaitsevalla Lleida-Alguairen lentoasemalla ei ole vielä lupaa lentoihin Schengen-alueen ulkopuolelle (I)
Subject: Lleida-Alguaire airport still not authorised to operate flights outside the Schengen area (I)
Tässä kysymyksessä viitataan komission jäsenen Siim Kallasin komission nimissä 26. elokuuta 2011 antamaan vastaukseen kysymykseen E-007392/2011 .
This question refers back to the answer to Question E‑007392/2011, given by Mr Kallas on behalf of the Commission on 26 August 2011.
Espanjan valtioneuvosto julisti 29. heinäkuuta 2011 Alguairen lentoaseman http://es.wikipedia.org/wiki/Aeropuerto_L%C3%A9rida-Alguaire yleistä etua palvelevaksi http://www.elpais.com/articulo/economia/aeropuerto/Lleida/podra/operar/fuera/espacio/Schengen/elpepueco/20110729elpepueco_21/Tes , mikä on edellytys sille, että siltä voidaan liikennöidä lentoja Schengen-alueen ulkopuolelle.
On 29 July 2011, the Spanish Government's Council of Ministers declared Alguaire airport http://en.wikipedia.org/wiki/Lleida-Alguaire_Airport to be of general interest http://www.elpais.com/articulo/economia/aeropuerto/Lleida/podra/operar/fuera/espacio/Schengen/elpepueco/ 20110729 elpepueco_21/Tes , as a preliminary step before authorising it to operate flights outside the Schengen area.
Tästä on nyt kulunut kolme kuukautta, mutta Lleidan kaupunginjohtajan Àngel Rosin juuri eilen antamien lausuntojen mukaan http://rac1.org/elmon/blog/lleida-alguaire-no-perdra-cap-vol/ Lleida-Alguairen lentoasema ei vieläkään ole saanut Espanjan hallituksen lupaa voidakseen liikennöidä Schengen-alueen ulkopuolisia lentoja..
Three months later, Lleida-Alguaire airport has still not been authorised by the Spanish Government to operate non-Schengen flights, according to statements made yesterday by the mayor of Lerida/Lleida, Angel Ros http://rac1.org/elmon/blog/lleida-alguaire-no-perdra-cap-vol/ .
Kuten selitin aiemmassa kysymyksessäni ( P-005635/2011 ), Alguairen lentoasema on ensimmäinen Katalonian aluehallituksen kokonaan hallinnoima lentoasema, ja vaikka Katalonian aluehallitus on jo solminut sopimuksia tärkeiden englantilaisten ja venäläisten lentoyhtiöiden kanssa, AENA ei ole vielä antanut lupaa, joka tarvitaan näiden kauppasopimusten mahdollistamien lentojen liikennöimiseksi.
As I explained in my previous question (P‑005635/2011), Alguaire airport is the first to be entirely managed by the autonomous community of Catalonia and, although the Catalan Government has already signed agreements with major British and Russian airlines, AENA has still not granted the necessary authorisation for the flights which are to be operated under these trade agreements.
Suunnitelmien mukaan joulukuun 1. päivästä 2011 alkaen ja koko talvisesongin ajan Alguairen lentoasemalle saapuu noin 50 000 hyvin maksukykyistä englantilaista ja venäläistä matkailijaa, jotka ovat menossa hiihtämään Katalonian Pyreneille.
As of 1 December 2011, some 50 000 British and Russian tourists with substantial purchasing power are expected to arrive at Alguaire airport for skiing holidays in the Catalan Pyrenees over the winter season.
Espanjassa vallitsevan vakavan talouskriisin vuoksi Lleidan matkailuala on hyvin riippuvainen tästä luvasta voidakseen taata hyvän hiihtokauden.
Bearing in mind the present serious economic crisis in Spain, the tourism sector in Lleida is anxiously awaiting this licence as crucial to the success of the coming ski season.
Eikö komissio ole sitä mieltä, että Espanjan hallituksen olisi myönnettävä tämä lupa välittömästi ilman perusteettomia viivästyksiä rauhoittaakseen Katalonian matkailualaa ja antaakseen tälle mahdollisuuden järjestää riittävin takein talven matkailukausi?
Does the Commission not feel that the Spanish Government should immediately grant this licence without further unjustified delay, in order to reassure the Catalan tourism sector and enable it to organise the winter tourism season with adequate guarantees?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010281/2011
Question for written answer E-010281/2011
Aihe: Kataloniassa sijaitsevalla Lleida-Alguairen lentoasemalla ei ole vielä lupaa Schengen-alueen ulkopuolisiin lentoihin (III)
Subject: Lleida-Alguaire airport still not authorised to operate flights outside the Schengen area (III)
Tässä kysymyksessä viitataan vastaukseen, jonka komission jäsen Kallas antoi 26. elokuuta 2011 komission puolesta kirjalliseen kysymykseen E-007392/2011 .
This question refers back to the answer to Question E‑007392/2011, given by Mr Kallas on behalf of the Commission on 26 August 2011.
Espanjan hallituksen ministerineuvosto ilmoitti 29. elokuuta 2011, että Alguairen lentoasema http://es.wikipedia.org/wiki/Aeropuerto_L%C3%A9rida-Alguaire tarjoaa yleishyödyllisiä palveluja http://www.elpais.com/articulo/economia/aeropuerto/Lleida/podra/operar/fuera/espacio/Schengen/elpepueco/20110729elpepueco_21/Tes , mikä on edellytyksenä Schengen-alueen ulkopuolisten lentojen liikennöinnille.
On 29 July 2011, the Spanish Government's Council of Ministers declared Alguaire airport http://en.wikipedia.org/wiki/Lleida-Alguaire_Airport to be of general interest http://www.elpais.com/articulo/economia/aeropuerto/Lleida/podra/operar/fuera/espacio/Schengen/elpepueco/ 20110729 elpepueco_21/Tes , as a preliminary step before authorising it to operate flights outside the Schengen area.
Tästä on nyt kulunut kolme kuukautta, mutta Lleidan kaupunginjohtajan Àngel Rosin juuri eilen antamien lausuntojen mukaan Lleida-Alguairen lentoasema ei ole vieläkään saanut Espanjan hallitukselta lupaa liikennöidä Schengen-alueen ulkopuolisia lentoja http://rac1.org/elmon/blog/lleida-alguaire-no-perdra-cap-vol/ .
Three months later, Lleida-Alguaire airport has still not been authorised by the Spanish Government to operate non-Schengen flights, according to statements made yesterday by the mayor of Lerida/Lleida, Angel Ros http://rac1.org/elmon/blog/lleida-alguaire-no-perdra-cap-vol/ .
Kuten selitin aiemmassa kysymyksessäni ( P-005635/2011 ), Alguairen lentoasema on ensimmäinen Katalonian aluehallituksen kokonaan hallinnoima lentoasema, ja vaikka Katalonian aluehallitus on jo tehnyt sopimuksia tärkeiden englantilaisten ja venäläisten lentoyhtiöiden kanssa, AENA ei ole vielä antanut lupaa, joka tarvitaan näiden kauppasopimusten mahdollistamien lentojen liikennöimiseen.
As I explained in my previous question (P‑005635/2011), Alguaire airport is the first to be entirely managed by the autonomous community of Catalonia and, although the Catalan Government has already signed agreements with major British and Russian airlines, AENA, has still not granted the necessary authorisation for the flights which are to be operated under these trade agreements.
Eikö komissio katso, että Espanjan hallituksen viivyttely Lleida-Alguairen lentoaseman Schengen-alueen ulkopuolisia lentoja koskevan luvan kanssa rikkoo samassa maassa toimivien eri lentokenttien hallinnoijien vapaata kilpailua, koska Lleidan lentoasema on Kataloniassa ainoa lentoasema, joka ei kuulu AENA:n keskitettyyn ja keskusjohtoiseen verkkoon?
Does the Commission not consider that this delay by the Spanish Government in granting Lleida-Alguaire airport a licence to operate flights outside the Schengen area has a negative impact on free competition amongst different airport operators within the same country, since Lleida airport is the only one in Catalonia which does not belong to AENA's centralised, centralist network?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010282/2011
Question for written answer E-010282/2011
Aihe: Swap-sopimusten myynti Espanjassa
Subject: Swaps marketing in Spain
Espanjan pankkien ja säästöpankkien alaiset liikepankkiosastot ovat myyneet vuodesta 2005 alkaen ja erityisesti vuosina 2007 ja 2008 swap-sopimuksia kuluttajille, itsenäisille ammatinharjoittajille ja pienille yrityksille.
From 2005 onwards, and particularly between 2007 and 2008, the commercial departments of Spanish banks and savings banks began offering swaps to consumers, self-employed people and small businesses.
Espanjan viranomaiset myönsivät luvan tällaisille sopimuksille 1990-luvulla suurten yritysten välisiä toimintoja varten.
These types of contract were authorised by the Spanish authorities in the 1990s for transactions with major companies.
Espanjan pankki on kuitenkin poikennut tästä periaatteesta vuodesta 2005 lähtien, jotta se voisi myydä huomattavia määriä swap-sopimuksia kuluttajille ja pk-yrityksille.
However, from 2005 onwards Spanish banks moved away from this practice towards the mass sale of swaps to ordinary consumers and small and medium-sized businesses.
Espanjan oikeusasiamies totesi vuoden 2009 vuosikertomuksessaan havainneensa, että tähän asiaan liittyy huonoja käytäntöjä ja että Espanjan keskuspankin valituspalvelun toiminta on ollut ristiriitaista ja riittämätöntä.
The ombudsman noted in his 2009 annual report that he had detected malpractice in relation to the matter and that the response by the Bank of Spain's complaints service had been inadequate and contradictory.
Varmaa on, että Espanjan keskuspankki ei koskaan perehdy valituksiin antamissaan vastauksissa asiakkaiden aiempaan kokemukseen tällaisista tuotteista tai heidän kykyynsä ymmärtää niitä ja ottaa vastuulleen niistä aiheutuvat riskit.
It is true to say that when responding to complaints, the Bank of Spain never considers whether or not clients have any previous experience of this type of product or their ability to understand and take on the risks involved.
Tämä tilanne on johtanut siihen, että asianosaiset esittävät tuhansia oikeudellisia vaateita, jotta tuomioistuimet mitätöisivät nämä swap-sopimusten myyntisopimukset.
This situation has led to thousands of affected clients taking legal action to have their swaps contracts declared void.
Katsooko komissio, että rahoitusvälineiden markkinoista annetun direktiivin säännöksissä vaaditaan, että swap-sopimuksia asiakkailleen myyvien rahoituslaitosten on suoritettava ennakkoarviointi asiakkaiden kokemuksesta ja rahoituksellisiin kysymyksiin liittyvästä tietämyksestä ja myös selvitettävä, ovatko asiakkaat vaihtuvakorkoisen lainan tai luoton edunsaajina (korkoswap), ovatko asiakkaat alttiita inflaatiolle (inflaatioswap-sopimukset) tai toimivatko asiakkaat ammatikseen tiekuljetusten alalla (öljyn tai sen johdannaisten hinnan vaihtelu)?
Does the Commission consider that one of the requirements of MiFID should be that financial bodies wishing to market swaps to their clients must first evaluate their experience and financial knowledge, in cases where clients are taking on variable interest loans (interest rate swaps), where they could be exposed to inflation (inflation swaps) or where the client's business is road transport (oil or oil derivatives price swaps)?
Jos katsoo, niin kielletäänkö edellä mainituissa säännöksissä swap-sopimusten myynti henkilöille, joilla ei ole kokemusta eikä erityistä tietämystä tällaisista välineistä?
If so, does the above regulation prevent the marketing of swaps to people who have no financial experience or specific knowledge of this type of instrument?
Onko komission mielestä oikein olla soveltamatta rahoitusvälineiden markkinoista annetun direktiivin säännöksiä, kun swap-sopimuksia myydään jonkinlaisen rahoitussopimuksen liitännäisenä, vaikka kyseiseen sopimukseen ei sovellettaisi rahoitusvälineiden markkinoista annetun direktiivin kaltaisia EU:n säännöksiä, kuten on asian laita esimerkiksi asuntovakuudellisten lainojen ja itsenäisille ammatinharjoittajille ja pienille yrityksille myönnettävien puiteluottojen osalta?
Does the Commission consider it correct practice to sidestep the MiFID rules, when financial swaps are marketed on the basis of spurious links to any form of financial loan contract, even when the contract in question is not subject to European legislation along the lines of MiFID, as is the case with home equity loans and credit lines to self-employed people and small businesses?
Katsooko komissio, että swap-sopimusten umpimähkäinen myynti sellaisille kuluttajille, työntekijöille ja pk-yrityksille, jotka eivät muutoin olisi koskaan tehneet tällaisia sopimuksia, ja näiden henkilöiden ja yritysten tällaisten välineiden toimintaa ja niihin liittyviä riskejä koskevan tietämättömyyden huomiotta jättäminen rikkoo rahoitusvälineiden markkinoista annettua direktiiviä?
Does the Commission consider that the indiscriminate sale of swaps to consumers, workers and SMEs who have never previously encountered them, without taking into account their unfamiliarity with the mechanism and the risks involved, amounts to an infringement of the MiFID directive?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010283/2011
Question for written answer E-010283/2011
Aihe: Nokia-yhtiön lyhyellä aikavälillä toteuttamien tuotannonsiirtojen aiheuttamat rahoitusta koskevat kerrannaisvaikutukset EU:n talousarvioon
Subject: Financial windfall for Nokia at the expense of the EU budget through short-term relocations of production
Huolimatta Nokian vuonna 2007 tekemistä ennätysvoitoista se sulki vuonna 2008 Bochumissa sijainneen tehtaansa, joka oli sijoitettu sinne EU:n rakennerahastojen avulla.
Despite Nokia’s record profits in 2007, the company closed its plant in Bochum in 2008 which had been established there with the aid of EU Structural Funds.
Tuotanto siirrettiin Clujiin Romaniaan.
Production moved to Cluj in Romania.
Tästä syystä Saksa haki 5 miljoonaa euroa Euroopan globalisaatiorahastolta (EGR) rahoittaakseen 1 337 irtisanotun työntekijän hyväksi toteutettavia sosiaalisia toimenpiteitä.
Germany consequently requested EUR 5 million from the European Globalisation Adjustment Fund (EGF) in order to fund welfare measures for the 1 337 employees who had been made redundant.
Nokian uusi tehdas Romaniassa perustettiin Tetarom 3 -nimiselle teollisuusalueelle, joka rakennettiin pääosin kunnan omistamalle maalle ja jota hallinnoi kunnallinen yritys Tetarom SA.
The new Nokia plant in Romania was set up in an industrial park called Tetarom 3, built mainly on municipal land and administered by a company established by the municipality, Tetarom SA.
Nokian käytössä oli 90 hehtaaria tästä 159 hehtaarin kokoisesta alueesta.
Nokia occupied 90 hectares of the 159-hectare site.
Syyskuussa 2011 Nokia ilmoitti siirtävänsä tehtaansa Aasiaan maaliskuussa 2012.
In September 2011 Nokia announced the relocation of its plant to Asia in March 2012.
Romania on jo ilmoittanut jättävänsä EGR:lle hakemuksen Clujin tehtaan 2 200 työntekijän hyväksi toteuttavien sosiaalisten toimenpiteiden rahoittamisesta.
Romania had already stated that it would apply to the EGF for the funding of social measures for the 2 200 employees.
Asetuksen (EY) N:o 1083/2006 57 artiklassa säädetään, että EU:n yhteisrahoitusta saaviin toimiin ei saa kohdistua viiden vuoden kuluessa sellaisia huomattavia muutoksia, jotka hyödyttävät aiheettomasti jotakin yritystä.
Article 57 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 stipulates that for five years operations co-funded by the EU should undergo no substantial modifications which would give a firm undue advantage.
Tietääkö komissio, kuinka paljon EU:n rakennerahaston varoja virtasi Tetarom 3 -teollisuusalueen laajennukseen ja liikenneyhteyksiin ja milloin tämä tapahtui?
Does the Commission know when and to what extent EU Structural Funds have been paid out for the development and establishment of links to the Tetarom 3 industrial park?
Mitä etuja Nokia-yhtiö on tästä suorasti ja välillisesti saanut?
What advantages, direct and indirect, did Nokia acquire from this?
Tietääkö komissio, onko Nokialle Romaniassa suoritettu muita suoria tai välillisiä maksuja EU:n varoista?
Is the Commission aware of any additional direct or indirect payments of EU funds to Nokia in Romania?
Aikooko komissio esittää tässä yhteydessä tukien palauttamista koskevia vaatimuksia?
Will the Commission demand repayment?
Onko komission mielestä tarpeen ryhtyä Romanian suhteen toimenpiteisiin, jotta Nokiaa hyödyttäneen eurooppalaisista rahastoista myönnetyn tuen EU:n rahoitusosuus peritään takaisin, kuten asetuksen (EY) N:o 1083/2006 57 artiklassa säädetään?
Does the Commission consider it necessary to take steps against Romania for a repayment of the European funding, from which Nokia has profited, as stipulated in Article 57 of Council Directive (EC) No 1083/2006?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010284/2011
Question for written answer E-010284/2011
Aihe: Serbian lait ja Serbian asema EU:n ehdokasmaana
Subject: Serbian laws and Serbia's candidacy for EU membership
Miten komissio arvioi seuraavien Serbian tasavallan lakien yhteensopivuutta unionin lainsäädännön kanssa: laki suunnittelu- ja rakennustoiminnasta, laki merenkulusta ja satamista, laki omaisuuden palauttamisesta ja laki julkisesta omaisuudesta?
How does the Commission view the compatibility of the following laws of the Republic of Serbia with European Union law: Law on Planning and Construction, Law on Navigation and Ports on Inland Waterways, Law on the Restitution of Property and the Law on Public Property?
Serbian pääministeri Mirko Cvetković, presidentti Boris Tadić ja Serbian yhdentymisestä EU:hun vastaava varapääministeri Božidar Ðjelić tukevat painokkaasti näitä lakeja.
The Serbian Prime Minister, Mirko Cvetković, President Boris Tadić and the Serbian Deputy Prime Minister for EU Integration, Božidar Ðelić strongly support these laws.
Millaisia vaikutuksia näillä laeilla on Serbian tulevaan EU:n jäsenyyteen?
What therefore will be the implications of these laws in view of Serbia’s possible future accession to the EU?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010285/2011
Question for written answer E-010285/2011
Aihe: Tupakka-alan rahastosta myönnettävä rahoitustuki
Subject: Allocation of funds by the Tobacco Fund
Euroopan unioni on tukenut tupakoinninvastaisia kampanjoita ja rahoittanut toimia, jotka ovat koskeneet tupakantuottajille suunnattua tiedotusta ja siirtymistä muihin tuotteisiin.
In order to support the anti-smoking campaign, the European Union has sponsored training and diversification activities by tobacco producers.
Yhteisön tupakka-alan rahasto perustettiin vuonna 1992 raakatupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetulla asetuksella.
The Community Tobacco Fund was created in 1992 by the regulation on the common organisation of the market in raw tobacco and has funded actions aimed at: —
ohjata yhteisön tuotantoa muihin tuotantosuuntiin tai muihin työpaikkoja luoviin taloudellisiin toimintoihin.
reorienting European production to other crops and other economic activities that create jobs.
Yhteisön tupakka-alan rahaston puitteissa rahoitetut toimenpiteet lakkaavat ilmeisesti vuoden 2011 lopussa.
However, Community Tobacco Fund measures appear to be coming to an end at the end of 2011.
Voiko komissio tässä yhteydessä vastata seuraaviin kysymyksiin: 1.
In view of the above, will the Commission say: 1.
Kuinka suuri oli tupakka-alan rahastosta myönnetty rahoitustuki aikavälillä 1992–2011? 2.
Which resources have been allocated to the Tobacco Fund between 1992 and 2011? 2.
Kuinka suuri oli rahoitustuki, joka käytettiin tupakka-alan rahaston kautta ohjelmien rahoittamiseen aikavälillä 1992–2011? 3.
Which resources have been used to fund programmes under the Tobacco Fund between 1992 and 2011? 3.
Kuinka suuri osuus tupakka-alan rahaston varoista jäi vuosien 1992 ja 2011 välisenä aikana käyttämättä? 4.
Which Tobacco Fund resources have remained unused between 1992 and 2011? 4.
Mitä käyttämättömille varoille tapahtuu?
What has happened to the unused funds?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010286/2011
Question for written answer E-010286/2011
Aihe: Luonnononnettomuuksien ennaltaehkäisy sekä valvonnasta vastaavat laitokset ja elimet
Subject: Prevention of environmental disasters and establishment of monitoring bodies
100 000 kuolonuhria, 11 miljoonaa muuta uhria ja noin 150 miljardin euron taloudelliset tappiot: nämä luvut liittyvät Eurooppaa vuosina 1998–2010 ravisuttaneisiin luonnononnettomuuksiin.
100 000 casualties, 11 million people affected and economic losses totalling some EUR 150 billion: these are the figures relating to the environmental disasters that struck Europe between 1998 and 2010.
Euroopan ympäristökeskuksen tuore raportti sisältää paitsi ”katastrofinäkymiä” koskevat tiedot myös analyysin onnettomuuksien luonteesta; analyysissa yhä suurempi osa onnettomuuksista liitetään ilmastonmuutokseen ja siinä korostetaan ilmastonmuutoksen osuuden kasvua edelleen tulevaisuudessa.
As well as providing data on this catastrophic scenario, the latest report by the European Environment Agency analyses the nature of these disasters, linking a large number of them to climate change, and stressing that this factor will be increasingly relevant in the future.
Kun luonnononnettomuuksien lisääntyminen ja kauhistuttavat tiedot on kerran todennettu, eikö komission mielestä olisi aiheellista perustaa Euroopan laajuinen komissio, joka voisi käynnistää viipymättä käytännön aloitteita ja jolla olisi valmiudet osoittaa riittävät määrärahat ilmastonmuutokseen liittyviltä ympäristöriskeiltä suojautumiseen?
Having ascertained that such disasters are increasing, and verified the horrific data, does the Commission not agree that it would be beneficial to set up an EU‑level committee that is able to take specific measures without further delay and to earmark appropriate funding for the protection of the environmental risks associated with climate change?
Vaihtoehtoisesti kuinka komissio arvioi ajatusta myöntää taloudellista tukea, jolla voidaan vastata kahteen vaatimukseen – yhtäältä kiireellisiin toimiin lyhytaikaista ongelmanratkaisua varten ja toisaalta kohdennettuihin pitkäkestoisiin strategioihin, joissa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen seurausten ennakoimattomuus?
Alternatively, what is the Commission's view of allocating funds in order to meet two requirements — firstly, urgent, targeted measures to deal with situations in the short term, and secondly, more well-structured long-term strategies which take account of the unpredictability of the future consequences of climate change?
Liguriaa koskevien huolestuttavien tietojen valossa ja jotta Euroopan unioni voisi tukea tulvien jälkeistä vaikeaa aikaa, onko komissio harkinnut tai pitääkö se tarpeellisena aloitteita, joita voivat olla rahaston perustaminen?
In the light of the unnerving information concerning Liguria and in order for the EU to help support the post-flood situation at such a difficult time, has the Commission planned, or does it deem it necessary, to take any measures such as the establishment of a fund?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010287/2011
Question for written answer E-010287/2011
Aihe: Rikollisuuden hillintä
Subject: Curbing crime
Italian vaikea taloustilanne on johtanut monien muiden vääristävien vaikutusten ohella rikollisuuden, kuten varkauksien, taskuvarkauksien, ryöstöjen ja atk-petosten yhä kiihtyvään kasvuun, kuten poliisin kansallisen yhdistyksen Anfp:n (Associazione nazionale forze di polizia) toimittamien tietojen pohjalta laadittu rikossuuntauksia käsittelevä selvitys vahvistaa.
The difficult economic situation that Italy is undergoing has led to, amongst other things, an increase in crime from thefts, pickpocketing, mugging and computer fraud, as confirmed by the analysis of crime trends resulting from data provided by the ANFP (National Association of Police Forces).