natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Miksi tupakkateollisuus on tukikelpoinen muiden yhteisön rahastojen mutta ei Euroopan aluekehitysrahaston osalta? 2.
Why is the tobacco industry not eligible for support under the ERDF Regulation when it can benefit from other Community funds? 2.
Miksi tätä teollisuudenalaa syrjitään muihin teollisuudenaloihin verrattuna, kun otetaan huomioon, että Euroopan unionin on toteuttanut monia tiedotuskampanjoita useilla eri alakohtaisilla alueilla?
Considering that the EU has various public-awareness campaigns in other sectors, why is the tobacco industry at a disadvantage compared to others?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011737/2011
Question for written answer E-011737/2011
Aihe: EAKR 2014–2020 – Kaupunkialueiden kestävän kehityksen foorumi
Subject: ERDF 2014-2020 — sustainable urban development platform
Euroopan komissio esitteli lokakuussa 2011 ehdotuksensa koheesiopolitiikkaa vuosina 2014–2020 koskevaksi asetukseksi. —
In October 2011 the Commission submitted legislative proposals for the 2014-2020 cohesion policy.
Komission ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa ja investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä (KOM (2011) 614 lopullinen) vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikkaa varten todetaan, että ”vähintään 5 prosenttia kansalliselle tasolle osoitetuista EAKR:n resursseista on osoitettava kaupunkiympäristön kestävää kehitystä tukeville yhdennetyille toimenpiteille”. —
According to the draft regulation of the European Parliament and the Council on specific provisions concerning the European Regional Development Fund and the investment for growth and jobs goal (COM(2011) 614 final) under the 2014-2020 cohesion policy, ‘at least 5 % of the ERDF resources allocated at national level shall be allocated to integrated actions for sustainable urban development delegated to cities for management through integrated territorial investments’.
Kunkin jäsenvaltion kanssa tehtävään kumppanuussopimukseen on sisällyttävä luettelo 20 kaupungista, joissa 5 prosenttia EAKR:n resursseista käytetään ja joissa toteutetaan edellä mainittuja kaupunkiympäristön kehittämistä koskevia yhdennettyjä toimenpiteitä. —
The Partnership Contract approved by each Member State will contain a list of 20 cities in which the 5 % of the ERDF must be fully spent and the integrated actions for sustainable urban development carried out.
Onko olemassa kaupunkiympäristön kestävää kehitystä koskevaa EU:n makrostrategiaa? 2.
Is there a European macrostrategy for sustainable urban development? 2.
Onko mahdollista, että esiteltyyn foorumiin ei kuulu kaupunkeja kaikista jäsenvaltioista, koska foorumin osalta ei ole määritelty kaupunkien vähimmäismäärää? 3.
As there is no minimum number, is it possible that there may be some Member States with no cities represented in the platform? 3.
Miten komissio aikoo valita 300 kaupunkia, kun otetaan huomioon, että asetuksessa määritellyt perusteet eivät ole objektiivisia? 4.
How does the Commission expect to choose 300 cities knowing that the criteria defined in the regulation are not objective? 4.
Mitä neuvoja komissio antaa kaupungeille, jotka haluavat kuulua tähän foorumiin?
What advice does the Commission give to the cities that wish to form part of the platform?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011738/2011
Question for written answer E-011738/2011
Aihe: Lasten hyväksikäytön ehkäisemistä koskevien toimien tukeminen
Subject: Support for action to prevent child abuse
Hoitajien verkosto on portugalilainen kansalaisjärjestö, jonka tavoitteena on suojella huonon kohtelun uhreiksi joutuneita lapsia.
The Rede de Cuidadores (Carers' Network) is a Portuguese non-governmental organisation which aims to protect and shelter children who have suffered abuse.
On olemassa joitakin EU:n ohjelmia, jotka koskevat lasten hyväksikäytön ja erityisesti lapsiprostituution, lapsia koskevan ihmiskaupan ja muiden hyväksikäytön muotojen torjumista.
Various European programmes exist to combat child abuse, in particular child prostitution and trafficking and other forms of exploitation.
Näin ollen pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
Could the Commission therefore say: 1.
Mitä ohjelmia voidaan hyödyntää rahoituksen järjestämiseksi näiden lasten hyväksikäytön ehkäisyä ja torjuntaa tukevien hankkeiden tukemista varten? 2.
Which programmes could be used to provide funding to support these projects to prevent and combat child abuse? 2.
Mitä lasten hyväksikäytön ehkäisemiseen liittyviä yhteisön toimenpiteitä on olemassa? 3.
What Community measures and strategies already exist to prevent child abuse? 3.
Mitä sellaisia tähän liittyviä myönteisiä kokemuksia on saatu muista Euroopan unionin jäsenvaltioista, joista olisi syytä kertoa?
What positive experiences have been recorded in this field in other EU countries, which could usefully be shared?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011739/2011
Question for written answer E-011739/2011
Aihe: Köyhyys syrjäisimmillä alueilla
Subject: Poverty in the outermost regions
Köyhyyden torjunta edellyttää konkreettisia ja erityisesti talousarvioon liittyviä toimenpiteitä, jotta köyhyyden lisääntymisen osalta voidaan ryhtyä ennaltaehkäiseviin ja köyhyyden estäviin toimenpiteisiin ja jotta sosiaalisesta syrjäytymisestä voidaan tehdä loppu.
It is accepted that in order to combat poverty specific measures are required, particularly budgetary ones, to prevent and contain poverty and eliminate social exclusion.
Valitettavasti konkreettisten toimenpiteiden puute ei ole ainoa ongelma, sillä vuosia 2014–2020 koskevissa tulevissa rahoitusnäkymissä on ilmoitettu leikkauksista, joihin voi sisältyä Azoreiden ja Madeiran autonomisten alueiden kokonaismäärärahojen kaltaisia merkittäviä kohteita.
Unfortunately, not only is there a lack of such measures, but budget cuts are expected for the 2014-2020 financial period which may affect important areas such as the specific allocation for the Autonomous Regions of the Azores and Madeira.
Mitä tutkimuksia on tehty kriisin seurauksista syrjäisimmillä alueilla erityisesti köyhyyden osalta? 2.
What studies have been made of the impact of the crisis on the outermost regions, particularly in terms of poverty? 2.
Mitä sellaisia vuosia 2014–2020 koskevia rahoitusnäkymiä on olemassa, jotka koskevat kriiseille erittäin haavoittuvaisia syrjäisimpiä alueita, joilla köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyneisyys ovat vakavassa vaarassa lisääntyä, jos yhteisön rahoitustukea ei lisätä?
What is the financial outlook for the 2014-2020 period for the outermost regions, as regions which are particularly susceptible to crises and where there is a real risk of increased poverty and social exclusion if financial support from the EU is not increased?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011740/2011
Question for written answer E-011740/2011
Marietta Giannakou (PPE) , Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE) , Georgios Papastamkos (PPE) , Konstantinos Poupakis (PPE) , Georgios Koumoutsakos (PPE) , Georgios Papanikolaou (PPE) ja Ioannis A. Tsoukalas (PPE)
Marietta Giannakou (PPE) , Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE) , Georgios Papastamkos (PPE) , Konstantinos Poupakis (PPE) , Georgios Koumoutsakos (PPE) , Georgios Papanikolaou (PPE) and Ioannis A. Tsoukalas (PPE)
Aihe: Hiv- ja aids-tapausten lisääntyminen Kreikassa
Subject: Upsurge in HIV/AIDS in Greece
Aidsin aiheuttama vitsaus on paitsi hyvin huolestuttava ongelma koko maailmassa ja Euroopassa, myös niiden esiintyminen on lisääntynyt hälyttävästi viime aikoina.
The scourge of AIDS remains a major problem for the world and for Europe, and there has even been an alarming upsurge in the disease recently.
Kreikka ei ole valitettavasti poikkeus tästä kielteisestä suuntauksesta vaan maalla on omat ominaispiirteensä tässä asiassa.
Greece is unfortunately no exception to this negative trend, and even displays a number of special features.
Kulunutta vuotta on luonnehtinut käytännössä aids-tapausten voimakas lisääntyminen, joka johtuu asiasta vastaavien viranomaisten mukaan lähinnä paitsi suonensisäisten aineiden käyttäjistä, jotka jakavat keskenään neuloja luottaen sosiaaliapuun, jota aids-viruksen kantajille kuuluu antaa, mutta myös laittomasta prostituutiosta.
Specifically, there has recently been a significant upsurge in the incidence of AIDS, with the competent authorities attributing it mainly to intravenous drug users sharing syringes in the expectation of receiving the social benefits available for AIDS carriers and to illegal prostitution.
Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen maanantaina 21. marraskuuta 2010 julkistamista tiedoista käy ilmi, että tapausten määrä vuonna 2011 nousi 53 prosentilla edellisvuoteen verrattuna ja huumeiden käyttäjien määrä yli 1 250 prosentilla.
According to data published by the Centre for Disease Control and Prevention on Monday 21.11.2011, cases this year are 53 % up on last year, while drug users have increased by more than 1 250 %.
Hiv-tapausten määrän noususuuntaus Kreikassa vuonna 2011 osuu ajallisesti maan talouskriisin huippukohtaan, mikä ei ole sattuma.
It is no coincidence that the increasing trend of HIV in Greece recently mirrors the worsening economic crisis in the country.
Kun otetaan huomioon, että komissio julkisti 26. lokakuuta 2009 vuosia 2009–2013 koskevan hivin ja aidsin torjuntastrategiansa, jossa todetaan selväsanaisesti, että strategian tavoitteena on pysäyttää viruksen leviäminen vuoteen 2013 mennessä, helpottaa hoitoon pääsyä ja tuen saamista sekä parantaa viruksen kantajien elämänlaatua, komissiota pyydetään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: —
Given that on 26.10.2009, the Commission published its strategy for fighting the virus for the period 2009-2013, in which it states specifically that the objectives of the strategy are to reduce the spread of the virus in the EU by 2013, to facilitate access to treatment, care and support programmes and to improve the quality of life of people living with HIV, will the Commission say: —
Aikooko se tehdä aloitteen sellaisen ylimääräisen yhteisön rahoituksen saamiseksi, jolla voidaan laajentaa viruksen kantajien hoitoon pääsyn ja tuen saannin helpottamiseksi kehitettyjen välineiden käyttöä sekä myös ja ennen kaikkea jotta voidaan ennalta ehkäisyn nimissä pysäyttää huumeiden käytöstä johtuva viruksen nopea leviäminen? —
Will it launch an initiative to provide emergency EU funding to expand the tools available to facilitate access to treatment, care and support programmes for AIDS carriers, but also to focus chiefly on prevention, so as to curb the rapid spread of the virus through drug use? —
Onko komissio antanut jäsenvaltioiden käyttöön välineitä ja poliittisia keinoja, jotka ovat omiaan auttamaan etenkin huumeiden käytöstä johtuvan viruksen leviämisen torjumisessa?
Can it provide useful tools and suggest effective policies for Member States to combat the spread of the virus, particularly due to drug use?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011741/2011
Question for written answer E-011741/2011
Aihe: EU:n ilmanlaatustandardien noudattamisen valvonta
Subject: Maintaining European air quality standards
Onko komissio valmis tutustumaan oheen liitettyyn De Limburger -sanomalehdessä 26. marraskuuta 2011 julkaistuun artikkeliin ”Fijnstofcijfer Maastricht is schrikbarend” (Maastrichtin pienhiukkaspitoisuudet ovat hälyttävän korkeat)?
Will the Commission take note of the attached article from Dagblad de Limburger of 26 November 2011 entitled ‘Shocking statistics on fine particles in Maastricht’?
Myöntääkö komissio, että paikallisten kansalaisaloitteiden ja riippumattomien tutkijoiden vetoomusten mukaan on jälleen merkkejä siitä, että ilmanlaatu paitsi Maastrichtissa myös muissa Alankomaiden kaupungeissa ei vastaa eurooppalaisia standardeja?
Does the Commission recognise that, following appeals from local action committees and independent scientists, there are once again signs that the air quality in Maastricht, as well as in other Dutch cities, does not meet European standards?
Komissio on ilmoittanut, ettei se ryhdy mihinkään toimenpiteisiin, ennen kuin sillä on käytettävissään virallisia tietoja.
The Commission has indicated that it will not take any action until official figures have been made available.
Mitä mahdollisuuksia komissiolla on sitten, kun se saa viralliset tiedot, jos jokin jäsenvaltio tai jäsenvaltion osa ei täytä yhteisön ilmanlaatua koskevia standardeja pienhiukkasten osalta?
When it does have access to the figures, what action can the Commission take if a Member State or region of a Member State does not meet European standards for air quality in relation to fine particles?
Artikkeli ”Fijnstofcijfer Maastricht is schrikbarend” osoittaa, että katutasolla, jolla monet ihmiset hengittävät, tehtävät mittaukset antavat paljon epäsuotuisampia tuloksia kuin paljon korkeammalla suoritettavat mittaukset, jollaisia muun muassa Maastrichtissa tehdään.
The article entitled ‘Shocking statistics on fine particles in Maastricht’ shows that measurements taken at street level, where many people breathe, turn out much worse than measurements such as those taken in Maastricht and elsewhere at a much higher level.
Saavatko jäsenvaltiot itse päättää, miltä korkeudelta ilman laatu mitataan?
Can Member States decide for themselves at what height they can measure air quality?
Vai onko olemassa yhteisön normeja, joilla määrätään, millä korkeudella mittaukset on suoritettava?
Or are there European standards as to the height at which measurements may be carried out?
Jos paikalliset viranomaiset voivat päättää tästä itse, onko komissio samaa mieltä siitä, että tämä voi usein antaa vääristyneen kuvan todellisesta tilanteesta?
If local authorities can decide this for themselves, does the Commission agree that in some cases this paints a distorted picture of reality?
Onko komissio valmis asettamaan mittauskorkeutta koskevat normit?
Will the Commission set standardised heights at which measurements are to be taken?
Onko komissio valmis myös todella toteuttamaan sen käytettävissä olevat toimenpiteet, jos ilma jossain jäsenvaltiossa on liian saastunutta?
Is the Commission prepared to take practical action if a Member State has excessive levels of air pollution?
Voiko komissio mainita esimerkkejä toimenpiteistä, joita se on aikaisemmin toteuttanut, kun jokin jäsenvaltio ei ole täyttänyt asetettuja ilmanlaatuvaatimuksia?
Can the Commission cite examples of action it has taken in the past when a Member State did not meet the required air quality standards?
Jos ei voi, väittääkö se, että ilmanlaatu on koko EU:ssa voimassa olevien EU:n standardien mukainen?
If not, does the Commission therefore claim that air quality throughout the EU meets current European standards?
Onko komissio valmis asettamaan jäsenvaltioissa toteutettavien tulevien infrastruktuurihankkeiden tukemisen ehdoksi, että hankkeet eivät missään saa heikentää asukkaiden ilmanlaatua?
When subsidising future infrastructure projects in Member States, will the Commission set as a precondition that these projects should never lead to a worsening of the air quality for local residents?
Onko komissio valmis asettamaan tulevien tukien ehdoksi EU:n standardien sataprosenttisen noudattamisen?
Will the Commission set a 100 % guarantee of EU standards as a precondition for the granting of future subsidies?
Jos ei ole, miten komissio aikoo saavuttaa EU:n standardit täyttävän ilmanlaadun?
If not, in which way does the Commission think that an air quality can be achieved which falls within EU standards?
Mitä arvoa näillä standardeilla on, jos mikään viranomainen ei ryhdy riittäviin toimenpiteisiin, kun ilma on liian saastunutta?
And what value do these standards possess if no single government takes appropriate action when the air becomes too polluted?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011742/2011
Question for written answer E-011742/2011
Aihe: VP/HR – Sisällissodan merkit Syyriassa
Subject: VP/HR — Indications of impending civil war in Syria
Syyrian armeijan riveistä loikanneiden sotilaiden muodostama ”Syyrian vapaa armeija” hyökkäsi viime viikolla Damaskoksessa sijaitsevaan Syyrian armeijan tiedustelupalvelun tukikohtaan.
Last week a Syrian military intelligence complex in Damascus was attacked by a group of deserters belonging to the ‘Free Syrian Army’.
Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrovin mukaan tilanne näyttää sisällissodalta.
The Russian Foreign Minister Sergey Lavrov has declared this to be an act of civil war.
Venäjä ja Kiina ovat käyttäneet veto-oikeuttaan YK:n turvallisuusneuvoston kuukausi sitten esittämään päätöslauselmaan, jossa tuomitaan al-Assadin hallinto.
Having joined with China one month ago in vetoing the UN Security Council resolution condemning the Assad Government, Russia is now urging the Assad Government to make reforms.
Komission varapuheenjohtajaa/unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa pyydetään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
In view of this: —
Tekeekö se yhteistyötä Kiinan ja Venäjän kanssa yhteisen kannan saavuttamiseksi Syyrian asiassa ja konkreettisempien tulosten aikaansaamiseksi? 2.
Is the Vice-President of the European Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy cooperating with China and Russia in a bid to adopt a common stance regarding Syria and achieve more satisfactory results? —
Aikooko se laatia Syyriaa koskevan toimintasuunnitelman, jolla estetään ainakin sisällissodan syttyminen maassa?
Does she intend to draw up a programme of action with regard to Syria with a view to at least preventing civil war in that country?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011745/2011
Question for written answer E-011745/2011
Aihe: Ulkomaalaisten säilöönottokeskukset Espanjassa
Subject: Alien internment centres (CIE) in Spain
Äskettäin säilöönottokeskuksia vastustavan kampanjan puitteissa kanneltiin poliisin väkivallasta Valencian ulkomaalaisten säilöönottokeskuksessa, ja Valencian ensimmäisen asteen rikostuomioistuin nro 3 on käynnistänyt asiasta tutkinnan.
Recently there have been accusations of police brutality in the alien internment camp in Valencia as part of the ‘CIE No’ campaign, into which Criminal Court No 3 in Valencia is set to launch an investigation.
Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun Espanjan ulkomaalaisten säilöönottokeskuksissa tapahtuvista sääntöjenvastaisuuksista ja ihmisoikeusloukkauksista valitetaan.
It is not the first time that irregularities and human-rights violations have been reported in Spanish CIEs.
Varsinkin CEAR:n Espanjan ulkomaalaisten säilöönottokeskusten tilanteesta laatima raportti, jossa tarkasteltiin kolmen säilöönottokeskuksen, Aluchen (Madrid), Capuchinosin (Málaga) ja Zapadoresin (Valencia), tilannetta, on murskaava.
The report by the Spanish Commission for Refugee Aid (CEAR) on three CIEs in Spain — Aluche (Madrid), Capuchinos (Málaga) and Zapadores (Valencia) — was particularly damning.
Siinä väitetään, että 40 prosenttia haastatelluista oli kohdeltu huonosti, ja esitetään todisteita muun muassa ylikuormitetuista selleistä, käymälöiden puutteesta, yksityisyyden puutteesta pesutiloissa, luonnonvalon puutteesta sekä siitä, että on mahdotonta ottaa suoraan yhteyttä syyttäjään tai tuomariin tai hakea turvapaikkaa.
In this report, 40 % of interviewees had suffered maltreatment, and it mentions — amongst other things — overcrowding of cells, the absence of toilets, a lack of privacy in bathrooms, lack of natural light, no direct access to a lawyer or judge, and no possibility of seeking asylum.
CEAR:n raportin päätelmien mukaan ulkomaalaisten säilöönottokeskukset ovat oikeusvaltion mustia aukkoja, ja siinä pyydetään niiden sulkemista.
CEAR's report concludes that CIEs are outside the rule of law, and should be closed.
Raportti laadittiin Euroopan komission toimeksiannosta, ja se sai rahoitusta Euroopan pakolaisrahastosta DEVAS-tutkimuksen puitteissa.
The report was carried out for the Commission and financed by the European Refugee Fund as part of the DEVAS Project.
SOS Racismo -järjestön vuosiraportissa 2010 tuomitaan ulkomaalaisten säilöönottokeskusten tilapäinen perustaminen turvattomiin ja epäinhimillisiin paikkoihin, joissa säilöön otetut henkilöt eivät voi valittaa oikeuksiensa loukkaamisesta.
SOS Racismo 2010's annual report decries the hasty creation of CIEs in unsafe, unsanitary places, where detainees cannot report violation of their human rights.
Migreurop-verkosto on useaan otteeseen pyytänyt, että ulkomaalaisten säilöönottokeskusten avoimuus ja kansalaisyhteiskunnan pääsy niihin taataan lakisääteisesti.
The Migreurop network has repeatedly called for a change in the law to ensure transparency in CIEs and give civil society access to them.
YK kehotti rotusyrjinnän poistamista käsittelevän komitean (CERD) maaliskuussa 2011 julkaiseman asiakirjan suosituksissa Espanjaa sääntelemään ulkomaalaisten säilöönottokeskuksia ja takaamaan säilöön otettujen henkilöiden elinolot, tiedonsaannin, oikeusavun ja terveydenhoidon.
In the March 2011 report by the Committee on the Elimination of Racial Discrimination (CERD), the UN pressed Spain to regularise CIEs and to guarantee the living conditions of detainees as well as access to information, legal assistance and healthcare.
Palautusdirektiivi ei ole parantanut laittomasti Espanjassa oleskelevien elinoloja, jotka ovat rinnastettavissa humanitaariseen kriisiin.
The Return Directive has not improved the living conditions of irregular immigrants in Spain, which amounts to a humanitarian crisis.
Onko komissio tietoinen sen itsensä rahoittaman CEAR:n raportin tuloksista?
Is the Commission aware of the results of the CEAR report that it funded?
Onko se ollut yhteydessä Espanjan hallitukseen tästä asiasta?
Has it made any kind of contact with the Spanish Government concerning this report?
Jos ei ole, miten se aikoo taata EU:n perusoikeuskirjan noudattamisen?
If not, how will it uphold the EU's Charter of Fundamental Human Rights?
Mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa Espanjassa vallitsevan humanitaarisen kriisitilanteen suhteen?
What action will it take against this humanitarian crisis in Spain?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011746/2011
Question for written answer E-011746/2011
Aihe: Espanjassa sijaitsevassa Benicarlón kunnassa tehdyt vesien pilaantumista koskevaan direktiiviin 91/676/ETY liittyvät rikkomukset
Subject: Infringement of Directive 91/676/EEC on water pollution in Benicarló (Spain)
Valencian aluehallitukselle ilmoitettiin äskettäin, että Benicarlón kunnan alueella on syyllistytty toistuvasti vesien pilaantumista koskevan direktiivin 91/676/ETY ja itsehallintoalueen hyviä maatalouskäytäntöjä koskevan säännöstön rikkomiseen.
A complaint was recently made to the Valencian Government concerning repeated infringement of Directive 91/676/EEC on water pollution and of the Valencian Autonomous Community's ‘code of good farming practices’ in the municipality of Benicarló.
Tämä käytäntö tuhoaa pohjamaan organismit ja voi pilata vedet esteen puuttuessa.
This practice is causing damage to organisms in the subsoil and without the presence of a barrier may lead to water pollution.
Lisäksi käytännön seuraukset ulottuvat julkisille teille.
It is also obstructing public paths.
Valencian aluehallituksen maatalousministeri on tunnustanut, että kyseessä on yleinen käytäntö Pohjois-Castellónin alueen kunnissa ja että Benicarlón alue on luokiteltu alueeksi, jolla vedet ovat vaarassa pilaantua, koska alueella rikotaan olemassa olevaa säännöstöä.
The Valencian Government's councillor for agriculture has admitted that this is a common practice in rural areas in the north of Castellon province, that Benicarló is specifically listed as vulnerable to water pollution, and that the existing law is being broken.
Maatalousministeri ei ole myöskään ryhtynyt toimenpiteisiin alueen kunnostamiseksi tai uusien vastaavien tapausten estämiseksi.
In spite of this, no action has been taken either to ensure that the law is observed, or to revitalise the area, or to prevent further similar cases from arising.
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo toimivaltansa puitteissa ryhtyä, jotta Pohjois-Castellónin maakunnissa noudatettaisiin direktiiviä 91/676/ETY?
What action does the Commission intend to take, within the scope of its powers, to ensure compliance with Directive 91/676/EEC in northern Castellon?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011747/2011
Question for written answer E-011747/2011