natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pakokaasuvirran jakaminen ja sitä seuraava laimennusprosessi voidaan toteuttaa erilaisilla laimennusjärjestelmätyypeillä.
Splitting of the exhaust stream and the following dilution process may be done by different dilution system types.
Hiukkasten keruuta varten joko laimennettu pakokaasu kokonaisuudessaan tai vain osa laimennetusta pakokaasusta voidaan johtaa hiukkasnäytteen keräysjärjestelmään (1.2.2 kohta, kuva 14).
For subsequent collection of the particulates, the entire dilute exhaust gas or only a portion of the dilute exhaust gas may be passed to the particulate sampling system (section 1.2.2, Figure 14).
Ensin mainitusta menetelmästä käytetään nimitystä kokonaisnäytteenotto, toisesta jakeittainen näytteenotto.
The first method is referred to as total sampling type, the second method as fractional sampling type.
Laimennussuhteen laskeminen riippuu käytetystä järjestelmätyypistä.
The calculation of the dilution ratio depends on the type of system used.
Seuraavia tyyppejä suositellaan:
The following types are recommended:
Isokineettiset järjestelmät (kuvat 4 ja 5)
isokinetic systems (Figures 4 and 5)
Näissä järjestelmissä siirtoputkeen tuleva virtaus sovitetaan kokonaispakokaasuvirtaan kaasun nopeuden ja/tai paineen suhteen, mikä vaatii häiriöttömän ja tasaisen pakokaasuvirran näytteenottimen kohdalla.
With these systems, the flow into the transfer tube is matched to the bulk exhaust flow in terms of gas velocity and/or pressure, thus requiring an undisturbed and uniform exhaust flow at the sampling probe.
Tämä saadaan yleensä aikaan käyttämällä resonaattoria ja suoraa lähestymisputkea näytteenottokohdasta virtaussuuntaa vastaan.
This is usually achieved by using a resonator and a straight approach tube upstream of the sampling point.
Jakosuhde lasketaan sen jälkeen helposti mitattavista arvoista, kuten putken läpimitoista.
The split ratio is then calculated from easily measurable values like tube diameters.
On huomattava, että isokineesiä käytetään ainoastaan virtausolosuhteiden yhteensovittamiseen eikä kokojakauman yhteensovittamiseen.
It should be noted that isokinesis is only used for matching the flow conditions and not for matching the size distribution.
Jälkimmäinen ei ole tavallisesti välttämätöntä, koska hiukkaset ovat riittävän pieniä seuraamaan nesteen virtausviivoja.
The latter is typically not necessary, as the particles are sufficiently small as to follow the fluid streamlines,
Virtausohjatut järjestelmät ja pitoisuusmittaus (kuvat 6–10)
flow controlled systems with concentration measurement (Figures 6 to 10)
Näissä järjestelmissä näyte otetaan kokonaispakokaasuvirrasta säätämällä laimennusilmavirtaa ja kokonaislaimennuspakokaasuvirtaa.
With these systems, a sample is taken from the bulk exhaust stream by adjusting the dilution air flow and the total dilution exhaust flow.
tai NOx, joita esiintyy luonnostaan moottorin pakokaasussa.
or NOx, naturally occurring in the engine exhaust.
Pitoisuudet laimennuspakokaasussa ja laimennusilmassa mitataan, kun taas pitoisuus raakapakokaasussa voidaan joko mitata suoraan tai määrittää polttoainevirran ja hiilitasapainon yhtälöstä, jos polttoaineen koostumus tunnetaan.
The concentrations in the dilution exhaust gas and in the dilution air are measured, whereas the concentration in the raw exhaust gas can be either measured directly or determined from fuel flow and the carbon balance equation, if the fuel composition is known.
Järjestelmiä voidaan ohjata lasketulla laimennussuhteella (kuvat 6 ja 7) tai virtauksella siirtoputkeen (kuvat 8, 9 ja 10).
The systems may be controlled by the calculated dilution ratio (Figures 6 and 7) or by the flow into the transfer tube (Figures 8, 9 and 10),
Virtausohjatut järjestelmät ja virtausmittaus (kuvat 11 ja 12)
flow controlled systems with flow measurement (Figures 11 and 12)
Näissä järjestelmissä näyte otetaan kokonaispakokaasuvirrasta säätämällä laimennusilmavirtaa ja kokonaislaimennuspakokaasuvirtaa.
With these systems, a sample is taken from the bulk exhaust stream by setting the dilution air flow and the total dilution exhaust flow.
Laimennussuhde määritetään näiden kahden virtauksen erosta.
The dilution ratio is determined from the difference of the two flow rates.
Virtausmittarien tarkka kalibrointi toisiinsa nähden on välttämätöntä, koska näiden kahden virtauksen suhteellinen suuruus voi johtaa merkittäviin virheisiin suuria laimennussuhteita käytettäessä.
Accurate calibration of the flow meters relative to one another is required, since the relative magnitude of the two flow rates can lead to significant errors at higher dilution ratios.
Virtauksen ohjaus tapahtuu hyvin yksinkertaisesti pitämällä laimennuspakokaasuvirtaus vakiona ja vaihtelemalla tarvittaessa laimennusilmavirtausta.
Flow control is very straightforward by keeping the dilute exhaust flow rate constant and varying the dilution air flow rate, if needed.
Osavirtauslaimennusjärjestelmien etujen saavuttamiseksi on kiinnitettävä huomiota siihen, että vältetään hiukkasten hävikkiin siirtoputkessa liittyvät mahdolliset ongelmat, ja siihen, että varmistetaan edustavan näytteen ottaminen moottorin pakokaasusta, sekä jakosuhteen määrittämiseen.
In order to realise the advantages of the partial flow dilution systems, attention must be paid to avoiding the potential problems of loss of particulates in the transfer tube, ensuring that a representative sample is taken from the engine exhaust, and determination of the split ratio.
Kuvatuissa järjestelmissä kiinnitetään huomiota näihin kriittisiin alueisiin.
The systems described pay attention to these critical areas.
Kuva 4 Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä isokineettinen näytteenotin ja näytteenotto jakeittain (SB-ohjaus)
Figure 4 Partial flow dilution system with isokinetic probe and fractional sampling (SB control)
Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT siirtoputken TT kautta isokineettisellä näytteenottimella ISP.
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe to EP to the dilution tunnel DT through the transfer tube TT by the isokinetic sampling probe ISP.
Pakokaasun paine-ero pakoputken ja näytteenottimen sisääntulon välillä mitataan paineanturilla DPT.
The differential pressure of the exhaust gas between exhaust pipe and inlet to the probe is measured with the pressure transducer DPT.
Tämä signaali lähetetään virtauksen ohjaimelle FC1, joka ohjaa imupuhallinta SB pitämään yllä nollapaine-eroa näytteenottimen kärjessä.
This signal is transmitted to the flow controller FC1 that controls the suction blower SB to maintain a differential pressure of zero at the tip of the probe.
Näissä olosuhteissa pakokaasun nopeudet EP:ssä ja ISP:ssä ovat samat, ja virtaus ISP:n ja TT:n kautta on vakio-osuus (jako-osa) pakokaasuvirrasta.
Under these conditions, exhaust gas velocities in EP and ISP are identical, and the flow through ISP and TT is a constant fraction (split) of the exhaust gas flow.
Jakosuhde määritetään EP:n ja ISP:n poikkileikkauspinta-aloista.
The split ratio is determined from the cross sectional areas of EP and ISP.
Laimennusilman virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1.
The dilution air flow rate is measured with the flow measurement device FM1.
Laimennussuhde lasketaan laimennusilman virtauksesta ja jakosuhteesta.
The dilution ratio is calculated from the dilution air flow rate and the split ratio.
Kuva 5 Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä isokineettinen näytteenotin ja näytteenotto jakeittain (PB-ohjaus)
Figure 5 Partial flow dilution system with isokinetic probe and fractional sampling (PB control)
Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT siirtoputken TT kautta isokineettisellä näytteenottimella ISP.
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the transfer tube TT by the isokinetic sampling probe ISP.
Tämä signaali lähetetään virtauksen ohjaimelle FC1, joka ohjaa painepuhallinta PB pitämään yllä nollapaine-eroa näytteenottimen kärjessä.
This signal is transmitted to the flow controller FC1 that controls the pressure blower PB to maintain a differential pressure of zero at the tip of the probe.
Tämä tapahtuu ottamalla pieni osa laimennusilmasta, jonka virtaus on jo mitattu virtauksen mittauslaitteella FM1, ja syöttämällä se TT:hen paineilma-aukon avulla.
This is done by taking a small fraction of the dilution air whose flow rate has already been measured with the flow measurement device FM1, and feeding it to TT by means of a pneumatic orifice.
Laimennusilma imetään DT:n läpi imupuhaltimella SB, ja virtaus mitataan FM1:llä DT:n sisääntulon kohdalla.
The dilution air is sucked through DT by the suction blower SB, and the flow rate is measured with FM1 at the inlet to DT.
Kuva 6 Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä CO
Figure 6 Partial flow dilution system with CO
- tai NOx-pitoisuusmittaus ja näytteenotto jakeittain
or NOx concentration measurement and fractional sampling
Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta.
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the sampling probe SP and the transfer tube TT.
tai NOx) mitataan raakapakokaasusta ja laimennetusta pakokaasusta sekä laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA.
or NOx) are measured in the raw and diluted exhaust gas as well as in the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA.
Nämä signaalit lähetetään virtauksen ohjaimelle FC2, joka ohjaa joko painepuhallinta PB tai imupuhallinta SB pitämään yllä haluttu pakokaasun jako ja laimennussuhde DT:ssä.
These signals are transmitted to the flow controller FC2 that controls either the pressure blower PB or the suction blower SB to maintain the desired exhaust split and dilution ratio in DT.
Laimennussuhde lasketaan merkkikaasupitoisuuksista raakapakokaasussa, laimennetussa pakokaasussa ja laimennusilmassa.
The dilution ratio is calculated from the tracer gas concentrations in the raw exhaust gas, the diluted exhaust gas, and the dilution air.
Kuva 7 Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä CO
Figure 7 Partial flow dilution system with CO
-pitoisuuden mittaus, hiilitasapaino ja kokonaisnäytteenotto
concentration measurement, carbon balance and total sampling
-pitoisuudet mitataan laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA.
concentrations are measured in the diluted exhaust gas and in the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA.
FC2 ohjaa painepuhallinta PB, kun taas FC3 ohjaa hiukkasnäytteen keräysjärjestelmää (kuva 14), säätäen virrat järjestelmään ja siitä ulos siten, että pidetään yllä haluttu pakokaasujako ja laimennussuhde DT:ssä.
FC2 controls the pressure blower PB, while FC3 controls the particulate sampling system (Figure 14), thereby adjusting the flows into and out of the system so as to maintain the desired exhaust split and dilution ratio in DT.
Laimennussuhde lasketaan CO
The dilution ratio is calculated from the CO
Kuva 8 Osavirtauslaimennusjärjestelmä yhdellä venturilla, pitoisuusmittaus ja näytteenotto jakeittain
Figure 8 Partial flow dilution system with single venturi, concentration measurement and fractional sampling
Raakapakokaasu siirtyy pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta venturin VN DT:ssä aikaansaaman alipaineen ansiosta.
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the sampling probe SP and the transfer tube TT due to the negative pressure created by the venturi VN in DT.
Kaasun virtaus TT:n läpi riippuu liikemäärän vaihdosta venturivyöhykkeellä, ja siksi siihen vaikuttaa kaasun absoluuttinen lämpötila TT:n ulostulon kohdalla.
The gas flow rate through TT depends on the momentum exchange at the venturi zone, and is therefore affected by the absolute temperature of the gas at the exit of TT.
Tämän seurauksena pakokaasun jako tietyn tunnelin virtauksen osalta ei ole vakio, ja laimennussuhde pienellä kuormituksella on jonkin verran alhaisempi kuin suurella kuormituksella.
Consequently, the exhaust split for a given tunnel flow rate is not constant, and the dilution ratio at low load is slightly lower than at high load.
tai NOx) mitataan raakapakokaasusta, laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA, ja laimennussuhde lasketaan näin mitatuista arvoista.
or NOx) are measured in the raw exhaust gas, the diluted exhaust gas, and the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA, and the dilution ratio is calculated from the values so measured.
Kuva 9 Osavirtauslaimennusjärjestelmä kaksoisventurilla tai -aukolla, pitoisuusmittaus ja näytteenotto jakeittain
Figure 9 Partial flow dilution system twin venturi or twin orifice, concentration measurement and fractional sampling
Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta virtauksen jakajan avulla, joka sisältää sarjan aukkoja tai ventureita.
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the sampling probe SP and the transfer tube TT by a flow divider that contains a set of orifices or venturis.
Ensimmäinen (FD1) sijaitsee EP:ssä ja toinen (FD2) TT:ssä.
The first one (FD1) is located in EP, the second one (FD2) in TT.
Lisäksi kaksi paineenohjausventtiiliä (PCV1 ja PCV2) tarvitaan ylläpitämään jatkuvaa pakokaasun jakoa ohjaamalla EP:n vastapainetta ja DT:n painetta.
Additionally, two pressure control valves (PCV1 and PCV2) are necessary to maintain a constant exhaust split by controlling the backpressure in EP and the pressure in DT.
PCV1 sijaitsee EP:ssä SP:stä myötävirtaan, ja PCV2 sijaitsee painepuhaltimen PB ja DT:n välissä.
PCV1 is located downstream of SP in EP, PCV2 between the pressure blower PB and DT.
tai NOx) mitataan raakapakokaasusta, laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA.
or NOx) are measured in the raw exhaust gas, the diluted exhaust gas, and the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA.
Ne ovat tarpeen pakokaasujaon tarkistamiseksi, ja niitä voidaan käyttää säätämään PCV1:tä ja PCV2:ta tarkkaa jako-ohjausta varten.
They are necessary for checking the exhaust split, and may be used to adjust PCV1 and PCV2 for precise split control.
Laimennussuhde lasketaan merkkikaasupitoisuuksista.
The dilution ratio is calculated from the tracer gas concentrations.
Kuva 10 Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä moniputkijako, pitoisuusmittaus ja näytteenotto jakeittain
Figure 10 Partial flow dilution system with multiple tube splitting, concentration measurement and fractional sampling
Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT siirtoputken TT kautta virtauksen jakajalla FD3, joka koostuu useista pakoputkeen EP asennetuista putkista, joiden mitat ovat samat (sama halkaisija, pituus ja taivutussäde).
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the transfer tube TT by the flow divider FD3 that consists of a number of tubes of the same dimensions (same diameter, length and bed radius) installed in EP.
Näistä putkista yhden läpi tuleva pakokaasu johdetaan DT:hen ja jäljellä olevien putkien läpi tuleva pakokaasu johdetaan vaimennustilan DC läpi.
The exhaust gas through one of these tubes is lead to DT, and the exhaust gas through the rest of the tubes is passed through the damping chamber DC.
Pakokaasujako määräytyy täten putkien kokonaislukumäärän perusteella.
Thus, the exhaust split is determined by the total number of tubes.
Jatkuva jaon ohjaus vaatii nollapaine-eron DC:n ja TT:n ulostulon välillä, joka mitataan paine-eroilmaisimella DPT.
A constant split control requires a differential pressure of zero between DC and the outlet of TT, which is measured with the differential pressure transducer DPT.
Nollapaine-ero saadaan aikaan ruiskuttamalla raitista ilmaa DT:hen TT:n ulostulon kohdalla.
A differential pressure of zero is achieved by injecting fresh air into DT at the outlet of TT.
Ne ovat tarpeen pakokaasujaon tarkistamiseksi, ja niitä voidaan käyttää ohjaamaan ruiskutusilman virtausta tarkkaa jako-ohjausta varten.
They are necessary for checking the exhaust split and may be used to control the injection air flow rate for precise split control.
Kuva 11 Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä virtauksen ohjaus ja kokonaisnäytteenotto
Figure 11 Partial flow dilution system with flow control and total sampling
Tunnelin läpi kulkevaa kokonaisvirtaa säädetään virtauksen ohjaimella FC3 ja hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän näytteenottopumpulla P (kuva 16).
The total flow through the tunnel is adjusted with the flow controller FC3 and the sampling pump P of the particulate sampling system (Figure 16).
Laimennusilmavirtaa ohjataan virtauksen ohjaimella FC2, joka voi käyttää G
The dilution air flow is controlled by the flow controller FC2, which may use G
- tai G
or G
-arvoja komentosignaaleina haluttua pakokaasun jakoa varten.
as command signals, for the desired exhaust split.
Näytteen virta DT:hen on kokonaisvirran ja laimennusilmavirran välinen ero.
The sample flow into DT is the difference of the total flow and the dilution air flow.
Laimennusilman virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1, ja kokonaisvirtaus hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän virtauksen mittauslaitteella FM3 (kuva 14).
The dilution air flow rate is measured with flow measurement device FM1, the total flow rate with the flow measurement device FM3 of the particulate sampling system (Figure 14).
Laimennussuhde lasketaan näistä kahdesta virtauksesta.
The dilution ratio is calculated from these two flow rates.
Kuva 12 Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä virtauksen ohjaus ja näytteenotto jakeittain
Figure 12 Partial flow dilution system with flow control and fractional sampling
Pakokaasun jakoa sekä virtausta DT:hen ohjataan virtauksen ohjaimella FC2, joka säätää painepuhaltimen PB ja imupuhaltimen SB virtaukset (tai nopeudet).
The exhaust split and the flow into DT is controlled by the flow controller FC2 that adjusts the flows (or speeds) of the pressure blower PB and the suction blower SB, accordingly.
Laimennusilman virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1 ja kokonaisvirtaus virtauksen mittauslaitteella FM2.
The dilution air flow rate is measured with the flow measurement device FM1, the total flow with the flow measurement device FM2.
Kuvaukset – Kuvat 4–12
Description - Figures 4 to 12
EP Pakoputki
EP exhaust pipe
Pakoputki voi olla eristetty.
The exhaust pipe may be insulated.
Pakoputken lämpöhitauden vähentämiseksi suositellaan paksuuden ja halkaisijan väliseksi suhteeksi 0,015 tai vähemmän.
To reduce the thermal inertia of the exhaust pipe a thickness to diameter ratio of 0,015 or less is recommended.
Joustavien osien käyttö on rajoitettava pituuden ja halkaisijan väliseen suhteeseen 12 tai sitä pienempään.
The use of flexible sections shall be limited to a length to diameter ratio of 12 or less.
Mutkat minimoidaan inertiakerrostumisen vähentämiseksi.
Bends will be minimised to reduce inertial deposition.
Jos järjestelmään kuuluu testialustan äänenvaimennin, äänenvaimennin voi myös olla eristetty.
If the system includes a test bed silencer, the silencer may also be insulated.
Isokineettisen järjestelmän osalta pakoputkessa ei saa olla kulmia, mutkia ja äkillisiä halkaisijan muutoksia ainakaan kuuden putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaa vastaan ja kolmen putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaan.
For an isokinetic system, the exhaust pipe must be free of elbows, bends and sudden diameter changes for at least six pipe diameters upstream and three pipe diameters downstream of the tip of the probe.
Kaasun nopeuden näytteenottovyöhykkeellä on oltava yli 10 m/s, paitsi joutokäyntimoodin aikana.
The gas velocity at the sampling zone must be higher than 10 m/s except at idle mode.
Pakokaasun paineen heilahtelut eivät saa ylittää keskimäärin arvoa ± 500 Pa.
Pressure oscillations of the exhaust gas must not exceed ± 500 Pa on the average.
Mikään alustatyyppisen pakokaasujärjestelmän käytön (mukaan luettuina äänenvaimennin ja jälkikäsittelylaite) lisäksi toteutettu toimenpide paineen heilahtelujen vähentämiseksi ei saa muuttaa moottorin suoritusarvoja eikä aiheuttaa hiukkasten saostumista.
Any steps to reduce pressure oscillations beyond using a chassis-type exhaust system (including silencer and after-treatment device) must not alter engine performance nor cause the deposition of particulates.
Sellaisten järjestelmien osalta, joissa ei ole isokineettisiä näytteenottimia, suositellaan suoraa putkea kuuden putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaa vastaan ja kolmen putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaan.
For systems without isokinetic probes, it is recommended to have a straight pipe of six pipe diameters upstream and three pipe diameters downstream of the tip of the probe.
SP Näytteenotin (kuvat 6–12)
SP sampling probe (Figures 6 to 12)
Näytteenottimen on oltava avoin putki, joka osoittaa virtaussuuntaa vastaan pakoputken keskiviivan kohdalla, tai monireikäinen näytteenotin, kuten on kuvattu otsakkeen SP1 alla 1.1.1 kohdassa.
The probe shall be an open tube facing upstream on the exhaust pipe centre-line, or a multiple hole probe as described under SP1 in section 1.1.1.
ISP Isokineettinen näytteenotin (kuvat 4 ja 5)
ISP isokinetic sampling probe (Figures 4 and 5)
Isokineettinen näytteenotin on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna pakoputken keskiviivalle kohtaan, jossa osan EP virtausolosuhteet täyttyvät, ja se on suunniteltava antamaan suhteellinen näyte raakapakokaasusta.
The isokinetic sampling probe must be installed facing upstream on the exhaust pipe centre-line where the flow conditions in section EP are met, and designed to provide a proportional sample of the raw exhaust gas.
Pienimmän sisähalkaisijan on oltava 12 mm.
The minimum inside diameter shall be 12 mm.
Isokineettistä pakokaasun jakoa varten tarvitaan ohjausjärjestelmä pitämään yllä nollapaine-eroa EP:n ja ISP:n välillä.
A control system is necessary for isokinetic exhaust splitting by maintaining a differential pressure of zero between EP and ISP.
Näissä olosuhteissa pakokaasun nopeudet EP:ssä ja ISP:ssä ovat samat, ja massavirta ISP:n läpi on vakio-osuus pakokaasuvirrasta.
Under these conditions exhaust gas velocities in EP and ISP are identical and the mass flow through ISP is a constant fraction of the exhaust gas flow.
ISP on liitettävä paine-eroilmaisimeen.
The ISP has to be connected to a differential pressure transducer.
Ohjaus nollapaine-eron aikaansaamiseksi EP:n ja ISP:n välillä toteutetaan puhaltimen nopeudella tai virtauksen ohjaimella.
The control to provide a differential pressure of zero between EP and ISP is done with blower speed or flow controller.
FD1, FD2 Virtauksen jakaja (kuva 9)
FD1, FD2 flow divider (Figure 9)
Sarja ventureita tai aukkoja asennetaan pakoputkeen EP ja vastaavasti siirtoputkeen TT suhteellisen näytteen saamiseksi raakapakokaasusta.
A set of venturis or orifices is installed in the exhaust pipe EP and in the transfer tube TT, respectively, to provide a proportional sample of the raw exhaust gas.
Ohjausjärjestelmä, joka koostuu kahdesta paineen-ohjausventtiilistä PCV1 ja PCV2, on tarpeen suhteellista jakoa varten ohjaamalla painetta EP:ssä ja DT:ssä.
A control system consisting of two pressure control valves PCV1 and PCV2 is necessary for proportional splitting by controlling the pressures in EP and DT.
FD3 Virtauksen jakaja (kuva 10)
FD3 flow divider (Figure 10)
Sarja putkia (moniputkiyksikkö) asennetaan pakoputkeen EP ottamaan suhteellinen näyte raakapakokaasusta.
A set of tubes (multiple tube unit) is installed in the exhaust pipe EP to provide a proportional sample of the raw exhaust gas.
Yksi putkista syöttää pakokaasua laimennustunneliin DT, kun taas toiset putket poistavat pakokaasua vaimennustilaan DC.
One of the tubes feeds exhaust gas to the dilution tunnel DT, whereas the other tubes exit exhaust gas to a damping chamber DC.
Putkilla on oltava samat mitat (sama halkaisija, pituus, taivutussäde) siten, että pakokaasun jako riippuu putkien kokonaismäärästä.
The tubes must have the same dimensions (same diameter, length, bend radius), so that the exhaust split depends on the total number of tubes.