natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Voiko Euroopan komissio antaa ajantasaistettuja tietoja kuluttajilta pankkikortti‑ ja pankkisiirtomaksuina perittävistä veloituksista Kreikassa verrattuna muihin Euroopan unionin maihin? 2.
whether it is able to provide up-to-date information concerning the charges imposed on consumers in Greece in relation to bank cards and transactions between banks compared with the other Member States of the Union; 2.
Voiko se kertoa, tutkiiko se edellä mainittua asiaa, katsooko se, että menettelytapoja on yhdenmukaistettu, ja missä määrin se aikoo ryhtyä toimiin edellä mainitun tilanteen parantamiseksi? 3.
whether it is examining the above matter, whether it considers that concerted practices exist and to what extent it intends to take action to improve the above situation; and 3.
Katsooko se, että Kreikassa havaittavissa oleva talletus‑ ja lainakorkojen välinen suuri ero on osoitus yhdenmukaistettujen menettelytapojen olemassaolosta?
whether it considers that the wide divergence in Greece between rates of interest on deposits and rates of interest on loans is an indication of the existence of concerted practices?
Mistä johtuu suuri poikkeama suhteessa muihin Euroopan unionin maihin?
To what is this wide divergence attributable compared with the other Member States of the European Union?
Mitä komissio aikoo tehdä tämän tilanteen korjaamiseksi?
What does the Commission intend to do to remedy this situation?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4323/06
WRITTEN QUESTION P-4323/06
Voidaanko ajatella, että markkinat voisivat maantieteellisesti ylittää valtioiden kansalliset rajat?
Is it conceivable that the markets could extend geographically beyond national borders?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4324/06
WRITTEN QUESTION P-4324/06
Aihe: Työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskeva yhteisön PROGRESS-ohjelma
Subject: Community programme for employment and social solidarity — Progress
Äskettäin hyväksytyssä yhteisessä kannassa ( P6_TA(2006)0378 ) työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön PROGRESS-ohjelman perustamisesta mainitaan, sen 2, 5, 7 ja 8 artiklassa EU:n keskeiset verkostot ja 13 artiklassa komitean perustaminen auttamaan komissiota ohjelman toimien täytäntöönpanossa.
In the recently adopted common position (PA_TA(2006)0378) establishing a Community programme for employment and social solidarity — Progress, reference is made in Articles 2, 5, 7 and 8 to key European networks, and in Article 13 to the setting-up of a committee to assist the Commission in implementing the activities under the programme.
Keistä nämä verkostot muodostuvat? 2.
of whom these networks consist; 2.
Kuka niitä tulee valvomaan? 3.
who will monitor them; 3.
Millä menettelyllä niitä aiotaan rahoittaa? 4.
by what procedure they will be funded; 4.
Miten määritetään rakennusrahastojen, Euroopan sosiaalirahaston ja näiden rinnalla PROGRESS-ohjelman toimintarajat? 5.
how the limits for action by the Structural Funds, the European Social Fund and by the Progress programme will be set; and 5.
Mikä tulee olemaan 13 artiklassa tarkoitetun komitean kokoonpano ja toimivalta?
what the composition and responsibilities of the committee referred to in Article 13 will be?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4325/06
WRITTEN QUESTION P-4325/06
Aihe: Isprassa sijaitsevan yhteisen tutkimuskeskuksen ympäristövaikutusten arviointi
Subject: Environmental impact assessment of the JRC at Ispra
Isprassa sijaitseva yhteinen tutkimuskeskus (YTK) antaa asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea Euroopan unionin politiikkojen kehittämiselle, toteuttamiselle ja seurannalle.
The Joint Research Centre (JRC) at Ispra provides scientific and technical support for the development, implementation and monitoring of European policies geared towards the consumer.
YTK:lla on perustavaa laatua oleva asema teknisen ja tieteellisen tuen antajana ympäristön suojelemiseksi ja kestävän kehityksen edistämiseksi Euroopassa ja sen ulkopuolella.
The Centre plays a fundamental role in providing technical and scientific support for environmental protection and the promotion of sustainability in Europe and outside.
Etenkin YTK:n ympäristön ja kestävän kehityksen tutkimuslaitoksella on erityisvalmiuksia ilmastonmuutoksen, luonnonvarojen (jätehuollon ympäristövaikutukset mukaan luettuina) ja uusiutuvien energioiden (energiatehokkuus mukaan luettuna) kaltaisilla avainaloilla.
In particular, the JRC’s Institute for Environment and Sustainability has specific competences in key areas such as climate change, natural resources (including the environmental impact of waste management) and renewable energies (including efficient energy use).
Samalla kun YTK haluaa antaa itsestään ulospäin yhtenäisen ja positiivisen kuvan kestävän ympäristöpolitiikan edistäjänä, sen omasta päivittäisestä tutkimustyöstä ei tehdä ympäristövaikutusten arviointia eikä sillä ole ympäristöasioiden hallintaohjelmaa.
Whilst the JRC wants to present a consistent and positive image to the outside world in order to promote sustainable environmental policies, in its day-to-day research activities it does not carry out environmental impact assessments of its own internal organisation and does not have a programme for environmental management.
Onko komissio samaa mieltä, että YTK:ssa on tarpeen ottaa käyttöön ympäristövaikutusten arviointi ja laatia yhtenäinen ympäristöasioiden hallintaohjelma?
whether it agrees about the need to introduce an environmental impact assessment into the JRC itself and to draw up a consistent environmental management programme?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4326/06
WRITTEN QUESTION P-4326/06
Aihe: Simpukanpyynti Mauritaniassa
Subject: Shellfish harvesting in Mauritania
Alankomaissa on mekaaninen sydänsimpukkakalastus kielletty Waddenzeessä osittain myös lintu‑ ja luontotyyppidirektiivin perusteella.
In the Netherlands, mechanical cockle harvesting is banned in the Waddenzee, partly pursuant to the Wild Birds and Habitats Directives.
Alankomaalaiset sydänsimpukkakalastajat, jotka ovat joutuneet lopettamaan toimintansa, aikovat nyt käynnistää simpukanpyynnin Mauritanian rannikon matalikoilla lähellä Banc d'Arguinia.
Dutch cockle fishermen who have sold up now wish to take up shellfish harvesting near Banc d'Arguin in the Mauritanian mudflats.
Mekaaninen simpukanpyynti voi häiritä ekojärjestelmää ja hävittää mustekalojen ravinnon.
Mechanical shellfish harvesting might disturb the ecosystem and deprive octopuses of food.
Mauritanialaiset mustekalojen pyytäjät ovat Maailman luonnonsäätiön antamien tietojen mukaan tuoneet esille huolensa hankkeen johdosta.
According to the Worldwide Fund for Nature, Mauritanian octopus fishermen have expressed their concern.
Onko komissio valmis teettämään pian yhdessä Mauritanian hallituksen kanssa riippumattoman vaikutusten arvioinnin mekaanisen simpukanpyynnin mahdollisista seurauksista Banc d'Arguinin kala‑ ja lintukannoille?
Will the Commission, in cooperation with the Mauritanian Government, as a matter of urgency commission an independent assessment of the possible impact of mechanical shellfish harvesting on fish and bird populations in the Banc d'Arguin?
Onko komissio valmis suhtautumaan vakavasti kestävän enimmäistuoton periaatteeseen (MSY) ja ryhtymään toimiin torjuakseen muusta kuin kestävästä simpukanpyynnistä lähtöisin olevien tuotteiden viennin Eurooppaan?
Will the Commission take the maximum sustainable yield principle seriously and take steps to prevent exports to Europe of products from unsustainable shellfish harvesting?
Jos vastaus on myönteinen, mitä toimia komissio harkitsee?
If so, what steps?
EU myöntää (kehitysyhteistyö)varoja auttaakseen kehitysmaita täyttämään EU:n lainsäädännössä elintarviketurvallisuuden alalla asetetut vaatimukset.
The EU spends money (particularly development aid funds) to help developing countries to comply with European food safety legislation.
Tämä on perusteltua, koska kehitysmaat saavat siten mahdollisuuden elintarvikkeiden vientiin.
It is right that it should do so, because it gives developing countries the opportunity to export food.
Mauritanian simpukanpyynnin tapauksessa Euroopan unionin antama tuki hyödyttää ennen muuta alankomaalaisia sydänsimpukan kalastajia mahdollisesti juuri mauritanialaisten mustakalojen pyytäjien kustannuksella.
In the case of Mauritanian shellfish harvesting, funding from the European Union mainly benefits Dutch cockle fishermen and may actually penalise Mauritanian octopus fishermen.
Voiko komissio kertoa, kuinka paljon EU:n varoja on käytetty Banc d'Arguinin venussimpukan elintarviketurvallisuuden (tutkimisen) edistämiseen?
Can the Commission provide any information about the amount of EU expenditure on food safety (and research into it) relating to striped venuses from the Banc d'Arguin?
Mitä mahdollisuuksia komissio näkee siihen, että kyseisten EU-varojen käyttö siirretään kestävämmälle pohjalle?
What scope might there be to spend this money in a sustainable way instead?
Onko komissio valmis investoimaan ekojärjestelmiä ja eläinkantoja koskevien tutkimustietojen siirtoon mauritanialaisille tutkimuslaitoksille?
Will the Commission invest in transfers of know-how concerning ecosystems and population research at Mauritanian research institutes?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4347/06
WRITTEN QUESTION P-4347/06
Aihe: Lasten hyväksikäyttöä koskevien tietojen paljastaminen
Subject: Disclosure of information concerning child sex abuse
Aikooko komissio kommentoida roomalaiskatolisen kirkon asiakirjan ”Crimen Sollicitationis” vaikutusta lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjuntaan kaikkialla Euroopassa, ja erityisesti sen kielteistä vaikutusta poliisin ja oikeusviranomaisten mahdollisuuksiin saada todisteita ja todistajanlausuntoja?
Will the Commission comment on the impact of the Roman Catholic Church document ‘Crimen Sollicitationis’, on the fight across Europe against child sex abuse and in particular in regard to its negative effect on the securing and giving of evidence to the police and lawful authorities?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4348/06
WRITTEN QUESTION P-4348/06
esittäjä(t): Béla Glattfelder (PPE-DE)
by Béla Glattfelder (PPE‑DE)
Aihe: Euroopan kalastusrahaston tilanne Unkarissa
Subject: The situation with regard to the European Fisheries Fund in Hungary
Olen kuullut, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan kalastusrahaston soveltamisalaan kuuluvien toimien määrittelyssä on ilmennyt ongelmia Unkarissa.
I have learned that problems have arisen in Hungary's case with regard to determining the measures which fall within the scope of the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Fisheries Fund.
Komissio ei virallisesti katso, että Natura 2000 ‑hankkeen piiriin kuuluvia kalajärviä ja elinympäristöjä sekä hyvää kalatalouden hoitoa koskevia maksuja rahoitettaisiin yksinomaan Euroopan kalastusrahastosta vuosien 2007 ja 2013 välisenä aikana.
The Commission does not officially take the view that payments relating to fish lakes and aquatic biotopes falling under Natura 2000 and to good fisheries management are to be financed solely from the European Fisheries Fund between 2007 and 2013.
Samaan aikaan kansallisen maaseudun kehittämisohjelman rahoitusvälineitä on kalatalousalan saatavilla, kuten tähänkin asti.
At the same time, under the practice adhered to hitherto, the financial instruments of the national rural development plan have also been available to the fishing industry.
Jos Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ei tulevaisuudessa pysty rahoittamaan kalatalousalan ympäristönsuojeluohjelmia, alan tukeminen käytännössä puolittuisi.
If in future it were not possible for the European Agricultural Fund for Rural Development to finance environmental protection programmes in the field of fisheries, the support available to the sector would essentially be halved as a result.
Kaudelta 2004–2006 saatujen kokemusten mukaisesti näiden toimien rahoitus nielaisisi kaiken Unkarille saatavana olevan rahoituksen Euroopan kalastusrahastosta (30,9 miljoonaa euroa vuosille 2007–2013).
On the basis of experience of the 2004‑06 period, the financing needed for these measures will swallow up the entire funding available to Hungary from the European Fisheries Fund (EUR 30.9 million for 2007‑13).
Siten jäljelle ei jäisi rahoitusta muille kalastuspolitiikan tärkeille tavoitteille, kuten vesiviljelyn modernisoinnille, ja Unkarin tapauksessa kalastuspolitiikka loppuisi tai muuttuisi pelkiksi ympäristönsuojelutoimiksi.
Thus no funding would remain for other important objectives of fisheries policy, for example modernisation of aquaculture, and fisheries policy would cease to exist in Hungary's case or would be reduced to environmental protection measures.
Unkarissa vesistöt ja järvet ovat tärkeitä maaseudun työllistämisvaikutustensa ohella myös ekoturismin ja kalastusmatkailun kannalta sekä ympäristönsuojelullisista syistä (esimerkiksi muuttolinnut).
In Hungary, aquatic biotopes and fish lakes play an important role, not only in rural employment but also in the development of ecological and angling tourism and in environmental protection (e.g. migrating birds).
Siksi pidän perusteltuna jatkaa varojen siirtämistä maaseudun kehittämisrahastosta edellä mainittuihin tarkoituksiin.
Accordingly, I believe that it would be justified in Hungary's case to continue to transfer funds from the Rural Development Fund to enable them to be used for the aforementioned purposes.
Mielestäni tämä olisi oikeudellisesti mahdollista Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1.
In my opinion this would be legally possible pursuant to Article 3, Article 5(2) and Article 39(1) and (2) of Council Regulation (EC) No 1698/2005 OJ L 277, 21.10.2005, p.
3 artiklan, 5 artiklan 2 kohdan, 39 artiklan 1 kohdan ja 2 kohdan perusteella.
1 . on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD).
Mikä on komission kanta tähän asiaan?
What is the Commission's view of this matter?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4356/06
WRITTEN QUESTION P-4356/06
Aihe: Ilısun padon rakentaminen Tigris-jokeen
Subject: Ilısu reservoir on the Tigris
Turkki aloitti Ilısun padon rakentamisen 5. elokuuta 2006.
Turkey began construction of the Ilısu reservoir on 5 August 2006.
Tigris-jokeen suunniteltu vesivoimala on osa Turkin Kaakkois-Anatolia-hanketta, johon sisältyy 22 patoa.
The proposed hydro-electric power station on the River Tigris is part of the Turkish South Anatolia Project, in which 22 reservoirs are planned for the region.
Rakennustöiden aloittamisen epäonnistuttua vuonna 2002 kansainvälisen protestin seurauksena projekti käynnistettiin uudelleen vuonna 2005.
After an initial launch failed in 2002 following international protests, the project was relaunched in 2005.
Yli 300 km2:n alueella veden alle on jäämässä noin 200 asuinaluetta, jotka sijaitsevat nimenomaan poliittisesti erittäin herkällä alueella.
Over an area of more than 200 km2, about 200 settlements are to be flooded in what is a politically highly sensitive region.
Siten 50000 – 80000 ihmistä menettäisi kokonaan tai osittain tähänastisen toimeentulonsa.
Between 50000 and 80000 people would as a result lose some or all of their present livelihoods.
Tätä taustaa vasten on myös valitettavaa, että veden alle ollaan jättämässä myös historiallinen Hasankeyfin kaupunki, jolla on erittäin suurta symbolista arvoa paikalliselle väestölle.
In this connection the planned inundation of the historic city of Hasankeyf is also regrettable as it is of high symbolic value to the local population.
Voiko komissio ilmoittaa, vaarantuvatko sen mielestä kurdivähemmistön oikeudet patohankkeen takia?
Can the Commission say whether it regards the rights of the Kurdish minorities as being threatened by this reservoir project?
Sosiaalisten, ekologisten ja kulttuuristen ongelmien lisäksi patohanke herättää myös geopoliittisia kysymyksiä: kaikilla Kaakkois-Turkin patohankkeilla on välitön vaikutus naapurimaiden Irakin ja Syyrian vesihuoltoon.
Apart from the social, ecological and cultural problems, the reservoir project also raises geopolitical questions: all such projects in south-eastern Turky have a direct impact on the water supply of the neighbouring countries of Iraq and Syria.
Mahdollisuutta rajoittaa naapurimaiden veden saantia on jo käytetty useaan otteeseen (Persianlahden sota).
Use has already repeatedly been made of the opportunity to reduce the water supply of the neighbouring countries (in the Gulf War).
Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se ryhtyy, jotta Turkki allekirjoittaisi rajat ylittäviä jokihankkeita koskevat kansainvälisen oikeuden yleissopimukset?
Can the Commission say what steps it is taking to induce Turkey to sign international legal conventions for projects on transboundary watercourses?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4357/06
WRITTEN QUESTION P-4357/06
Uuden aloitteen ”Euroopan yhteiset resurssit mikro‑ ja keskikokoisten yritysten tukemiseksi”, joka tunnetaan nimellä JEREMIE ja jonka tavoitteena on parantaa rahoituksen saatavuutta pienten ja keskikokoisten yritysten (pk-yritysten) kohdalla rakennerahastoista tuettavilla Euroopan unionin alueilla, taustaa vasten
The new initiative ‘Joint European resources for micro to medium enterprises’ (JEREMIE) seeks to improve the access of small and medium-sized enterprises (SMEs) to funding in regions of the European Union supported by the structural funds.
kysyn komissiolta seuraavaa: 1.
In view of this, will the Commission say: 1.
Aikooko Kreikka sisällyttää tämän aloitteen uuden ohjelmakauden (2007–2013) ohjelmien valmistelusta käytävien keskustelujen ja neuvottelujen puitteisiin? 2.
Does Greece intend to include this initiative in the framework of discussions and negotiations on preparing the programmes for the new period (2007‑13)? 2.
Kuten JEREMIE-aloitteen valmisteluvaiheessa vuonna 2006 on jo ilmoitettu, Euroopan investointirahasto ryhtyy arvioimaan kansallisella tai alueellisella tasolla pk-yritysten rahoitustukipalvelujen ja ‑tuotteiden tarjonnan ja kysynnän välistä eroa.
As has already been announced during the preparatory phases of the Jeremie initiative in 2006, the European Investment Bank will carry out evaluations at regional level of the difference between the supply and demand of financial support services and products for SMEs.
Onko tällaisia arviointeja tehty tai aiotaanko niitä tehdä Kreikassa ja millä tasolla (kansallisella vai alueellisella)? 3.
Have such evaluations taken place — or will they take place — for Greece and, if so, at what level (national or regional)? 3.
Mitkä maat ovat tähän mennessä ilmaisseet mielenkiintoa liittää (tai mitkä maat aikovat liittää) kyseinen aloite uuden ohjelmakauden toimintaohjelmiin?
Which countries have so far expressed an interest in incorporating (or intend to incorporate) the initiative in question in the operational programmes of the new programme period?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4358/06
WRITTEN QUESTION P-4358/06
Aihe: ”Livret A” -säästökirjan erityiset jakeluoikeudet Ranskassa
Subject: Special rights to distribute ‘Livret A’ (tax-free savings books) in France
Ranskassa sosiaalisen asuntotuotannon rahoitus perustuu kotitalouksien verottomiin säästötileihin (”Livret A” ‑säästökirja).
The French system of financing social housing is based on tax-free at-sight savings accounts accumulated by individual households using special savings books (‘Livret A’).
Komissio ilmoitti äskettäin ”Livret A” ‑säästökirjaan sisältyvien erityisoikeuksien kyseenalaistamisesta, mikä saattaa vaarantaa koko järjestelmän.
The Commission's recently announced intention to challenge special rights in relation to ‘Livret A’ savings books threatens to undermine this system.
Asuntotuotanto on nykyisellään kriisissä, joten eikö komission mielestä ”Livret A” ‑säästökirjaan sisältyvien erityisoikeuksien kyseenalaistaminen ole vastoin komission omaa sosiaalisen yhteenkuuluvuuden politiikkaa ja sen pyrkimystä toteuttaa eurooppalainen sosiaalinen malli?
Against the background of the current crisis in the housing market, does the Commission not consider that challenging special rights in relation to ‘Livret A’ savings books is at odds with its social cohesion policy and its wish to carry the European social model into effect?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4359/06
WRITTEN QUESTION P-4359/06
Aihe: Euroopan keskuspankille esitettävän lausuntopyynnön tekemättä jättäminen Italian hallituksessa
Subject: The Italian government's failure to request the prior opinion of the European Central Bank
Italian hallituksen EY:n perustamissopimuksen 105 artiklan 4 kohdan rikkomisesta 11. heinäkuuta 2006 esittämäni kirjallisen kysymyksen P‑3391/06 osalta pitää täsmentää seuraavia seikkoja: 4. elokuuta 2006 annetun asetuksen nro 248 35 artiklan 12 kohdan nojalla vapaan ammatin harjoittajat velvoitetaan pitämään yksi tai useampi pankki‑ tai postisiirtotili.
With reference to Priority Question P‑3391/06 of 11 July 2006 on the suspected violation of Article 105(4) of the EC Treaty by the Italian Government, it should be noted that the new Article 35, paragraph 12 of Law No 248 of 4 August 2006 obliges people engaged in trades and the liberal professions to hold one or more bank or post office current accounts.
Kyseinen asetus, kuten komission jäsen McCreevy muistuttaa, velvoittaa neuvoston päätöksen 98/415/EY EYVL L 189, 3.7.1998, s. 42 .
These provisions, as Commissioner MCreevy pointed out, oblige the authorities of the Member States, pursuant to Article 2, paragraph 1 of Decision 98/415/EC OJ L 189, 3.7.1998, p.
2 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden viranomaiset kuulemaan Euroopan keskuspankkia.
42. , to consult the ECB.
Muussa tapauksessa EKP voi oikeuksiensa turvaamiseksi nostaa EY:n perustamissopimuksen 230 artiklan mukaisen kanteen.
Otherwise the ECB itself, not least in order to safeguard its own prerogatives, may take action against the Italian State pursuant to Article 230 of the EC Treaty.
Onko asetuksen nro 248/06 35 artiklan 12 kohta ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen 105 artiklan 4 kohdan tai neuvoston päätöksen 98/415/EY 2 artiklan 1 kohdan kanssa?
whether Article 35, paragraph 12 of Law No 248/06 is not in conflict with Article 105(4) of the EC Treaty and Article 2(1) of Council Decision 98/415/EC?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4370/06
WRITTEN QUESTION P-4370/06
Aihe: Satamasedimentti ja jätteet
Subject: Harbour sediment and waste
Satamasedimenttiä ja jätteitä koskevaan kysymykseeni (E‑3262/06) antamassaan vastauksessa komissio ilmoittaa, että ruopattua sedimenttiä on pidettävä jätepolitiikan puitedirektiivin soveltamisalaan kuuluvana, mikä tarkoittaa talteenottoa tai loppusijoittamista kaatopaikkadirektiivin mukaisesti.
In its answer to my question (E‑3262) on harbour sediment and waste, the Commission states that dredged sediment is to be regarded as waste subject to the Waste Framework Directive and should therefore be recovered or disposed of in accordance with the Landfill Directive.
Tämä on luonnollisesti oikea vastaus tiukasti juridisesta näkökulmasta.
This statement is naturally correct from a strictly legal point of view.
Katsooko komissio todella, että ruopattua sedimenttiä, joka ei ylitä asetettuja raja-arvoja, ja joka näin ollen ei ole vaarallista, on pidettävä jätteenä?
However, does the Commission actually take the view that dredged sediment which does not exceed the established limit values, and is therefore not hazardous, should be regarded as waste?
Jos tämä on komission kanta, pyydän komissiota perustelemaan kantansa.
If so, why?
Miten komissio suhtautuu siihen, että mainittu vaaraton sedimentti jätetään tulevaisuudessa tarkistettavan jätepolitiikan puitedirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle?
What is the Commission's view on exempting such non-hazardous sediment from the forthcoming, revised Waste Framework Directive?
Voisiko komissio mahdollisesti laatia ”hyvää käytäntöä koskevat säännöt”, joilla ohjattaisiin sedimentin käsittelyä jäsenvaltioissa?
What is the Commission's view on the possibility of drawing up ‘codes of good practice’ for Member States' handling of old sediment?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4371/06
WRITTEN QUESTION P-4371/06
Aihe: Avoimuusvaatimuksia koskevan direktiivin täytäntöönpano
Subject: Implementation of the Transparency Obligations Directive