natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kysyn komissiolta seuraavaa: Aikooko se myöntää kohtuullisen lisäajan jo aloitettua ja parhaillaan käynnissä olevaa viljelylohkojen digitalisointi- ja tarkastushanketta varten, jotta kreikkalaistuottajat eivät menettäisi tukiaan vuonna 2009?
Given that the digitisation of parcels of agricultural land and the required checks are now a work in progress, will the Commission grant a reasonable extension of the deadline to complete the process so that Greek producers do not lose their subsidies for 2009?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6761/09
WRITTEN QUESTION P-6761/09
Aihe: Luovaa panosta koskeva maksu internetliittymiin
Subject: ‘Creative contribution’ supplementing Internet subscriptions
Internetin kautta levitettävää musiikkia ja muuta luovaa sisältöä varten on pyritty löytämään tasapuolinen ratkaisu, ja tätä varten on ehdotettu internetliittymistä perittävä luovaa panosta koskevaa maksua.
In the search for an equitable scheme to cover music and other creative content disseminated via the Internet, proposals have been made for a ‘creative contribution’ to Internet subscriptions.
Kyseessä voisi olla tyhjistä CD- ja DVD-levyistä perittävään maksuun verrattavissa oleva liittymäkulujen lisäksi tuleva lisämaksu.
This might be a supplementary contribution over and above the subscription cost, similar to the levy on blank CDs and DVDs.
Rahat jaettaisiin sitten oikeudenhaltijoille sen mukaan, kuinka usein heidän teoksiaan soitetaan, luetaan tai katsotaan.
This money would then be passed on to the right-holders depending on how often their creations were played, read or watched.
Tanskassa tämä ajatus on jo toteutettu.
In Denmark this idea is already being put into practice.
Internetliittymien haltijat voivat siis ladata niin paljon kuin haluavat ja operaattori maksaa tekijänoikeuksista.
This means that Internet subscribers can download as much as they want, and the operator pays the royalties.
Mitä mieltä komissio on tästä ajatuksesta?
What is the Commission’s opinion of this idea?
Aikooko komissio suositella tämän käytännön yleistä käyttöönottoa kaikkialla Euroopan unionissa?
Does the Commission envisage recommending or mainstreaming this practice throughout the European Union?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6765/09
WRITTEN QUESTION P-6765/09
Aihe: Media-ohjelmaan sisältyvien rajoitusten muuttaminen
Subject: Altering the restrictions applicable under the MEDIA support programme
Tämän komissiolle osoittamani kysymyksen aiheena on Euroopan unionin Media-ohjelma, jolla pyritään parantamaan eurooppalaisten teosten kilpailukykyä ja levitystä kansainvälisillä audiovisuaalialan markkinoilla.
My question to the Commission concerns the EU support programme MEDIA, which aims to increase the competitiveness and promote the dissemination of European works on the international audiovisual market.
Animaatioelokuvista Media-ohjelmasta tuetaan kuitenkin vain yli 24 minuutin pituisia elokuvia, vaikka animaatioelokuvien suuri enemmistö on lyhytelokuvia, joiden kesto on noin 15 minuuttia.
In the field of animated film, however, the MEDIA programme provides support only for films longer than 24 minutes, even though the vast majority of animated films are short films, lasting around 15 minutes.
Ohjelmassa asetetut määritteet asettavat siis rajoituksia animaatiolyhytelokuvien tekijöille, vaikka useimmissa EU:n jäsenvaltioissa animaatioelokuvat ovat tyypillisesti lyhytelokuvia, ja juuri animaatiolyhytelokuvilla on monivuotiset perinteet.
The MEDIA programme’s parameters therefore place restrictions on short animated films, which are typical of this specific form of filmmaking in most EU countries, where short animated films in particular have a longstanding tradition.
Lyhytelokuvien tuottajat ja tekijät ovat näin ollen muita heikommassa asemassa epätasa-arvoisten kilpailuedellytysten vuoksi, joten Media-ohjelman tavoite, eli animaatiolyhytelokuvien kilpailukyvyn parantaminen Euroopan markkinoilla ja kansainvälisesti, ei toteudu.
Producers and makers of short animated works are therefore being placed at a disadvantage by unequal competition, and the MEDIA programme is thus failing to fulfil its mandate of increasing the competitiveness of short animated films on the European and international market.
Onko komissio tietoinen siitä, että animaatiolyhytelokuvien jättäminen avustusten ulkopuolelle vääristää markkinoita ja estää lyhytelokuvien tekijöitä jatkamasta tämän elokuvamuodon menestyksekästä perinnettä?
Is the Commission aware that excluding short animated films from receiving grants contributes to distorting the market and thus also discourages filmmakers in this specific artistic area from carrying on the tradition of successful short films?
Aikooko komissio tarkistaa edellytyksiä siten, että Media-ohjelman avustuksia voivat hakea muutkin kuin tiukasti määritelty pieni ryhmä keskipitkien ja pitkien animaatioelokuvien tuottajia?
Does the Commission intend to alter the conditions so that MEDIA programme grants are not awarded only to a particular narrow group of producers of mid‑ and full‑length animated films?
Onko komissio tietoinen siitä, että tämä elokuvamuoto yhdistää kansoja ja mahdollistaa yhteydenpidon EU:ssa yli kielirajojen ja että EU:n laajentumisen vuoksi se on entistä tarpeellisempi, mistä on osoituksena myös kansainvälisen AniFest-elokuvafestivaalin suosio?
Is the Commission aware that this form of filmmaking constitutes an important bridge between nations, communicating across language barriers throughout the EU, and that we need this specific form of communication all the more in view of EU enlargement, as demonstrated, for example, by the successes of the international film festival AniFest?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6767/09
WRITTEN QUESTION P-6767/09
Aihe: Eurostar-junaliikenteen vastuuntunnoton hoito tuhansien matkustajien vahingoksi 3.12.2009 voimaan tulleen asetuksen (EY) N:o 1371/20007 kannalta
Subject: Inconvenience to thousands of passengers as a result of irresponsible management of Eurostar, with reference to Regulation (EC) No 1371/2007, which entered into force on 3 December 2009
Edellä mainitun perusteella pyydän komissiolta vastausta seuraaviin kysymyksiin: 1.
In the light of the above, can the Commission answer the following questions: 1.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6768/09
WRITTEN QUESTION P-6768/09
Aihe: Suurimmat sallitut saaliit ja kummeliturskan pyyntiponnistus
Subject: TAC and hake fishing effort
Komissio otti 2005 käyttöön väliaikaisia pyyntiponnistustoimenpiteitä alueilla, jotka vastaavat ICES-alueita VIII c (Espanjan pohjoisrannikko) ja IX a (Galician rannikko ja Portugalin länsi- ja etelärannikko koordinaatista 7°23´4´´ länteen).
In 2005 the Commission laid down preliminary measures to manage fishing effort in the areas corresponding to Divisions VIIc (northern coast of Spain) and IXa (Galician coast and western and southern coast of Portugal, to the west of 7°23'4").
Samana vuonna kalastus toimenpiteiden soveltamisalaan kuuluvilla laivastoilla ja pyydyksillä väheni huomattavasti edeltävän vuoden (2004) keskimääräiseen pyyntiponnistukseen verrattuna.
In that year the fleets and fishing gear groupings affected by the measures responded immediately by significantly scaling down their operations, compared with the average fishing effort in the preceding year (2004).
On selviä merkkejä kummeliturskakantojen elpymisestä sekä esiintymien että pyyntiyksikkökohtaisten saaliiden osalta.
The signs of recovery in the hake stock are undeniable, both in terms of overall abundance and in terms of yield per unit of effort.
Tällä perusteella 16. joulukuuta 2009 kokoontunut neuvosto päätti nostaa kummeliturskan pyyntikiintiötä Portugalissa 15 prosentilla, ja perusteeksi esitettiin, että lajin kannat ovat tieteellisten lausuntojen mukaan elpyneet selvästi.
For that reason, on 16 December 2009, the Council of Ministers established a quota increase of 15 % for hake in Portugal, justified by the good recovery of the stocks, on the basis of scientific studies drawn up by the competent bodies.
Neuvosto päätti kuitenkin myös vähentää kalastuspäivien määrää, millä rajoitetaan tämän kaupallisesti arvokkaan lajin pyyntiä, mikä puolestaan heikentää portugalilaisten kalastuslaivastojen kannattavuutta.
However, the Council also established a reduction in fishing days, which has, by another route, limited catches of this eminently marketable species, thus prejudicing the profitability of the Portuguese fleet.
Eikö kiintiöiden kasvattaminen ja saman lajin pyyntiponnistuksen samanaikainen rajoittaminen ole ristiriidassa todellisten kalastusmahdollisuuksien kanssa?
Does increasing the quota and simultaneously cutting the fishing effort for one and the same species not constitute a contradiction with regard to real fishing opportunities?
Aikooko komissio kummeliturskakantojen lupaavalta näyttävä elpyminen huomioon ottaen harkita elvytyssuunnitelman yhteydessä mahdollisuutta tarkistaa pyyntiponnistuksen vuosittaista prosentuaalista rajoittamista?
In view of the excellent indicators of hake stock recovery under the relevant recovery plan, is the Commission considering a possible review of the annual rate of fishing effort reduction laid down in the plan?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6770/09
WRITTEN QUESTION P-6770/09
Aihe: Progress-ohjelman täytäntöönpano
Subject: Implementation of the Progress programme
Komissio kaavailee eurooppalaista mikrorahoitusvälinettä koskevan ehdotuksensa yhteydessä osoittavansa uudelleen 100 miljoonan euron määrän Progress-budjettikohdasta (KOM(2009)0340).
In conjunction with its proposal to set up a European microfinance facility, the Commission plans to reallocate EUR 100 million originally earmarked for the Progress programme to this facility (see COM(2009)0340).
Perusteluna komissio esittää, että Progress-varojen käyttö on ollut hidasta eikä kyseistä 100 miljoonan euron määrää siksi enää tarvita Progress-ohjelmassa.
In justification, the Commission stated that expenditure from the Progress programme was sluggish and this money would not be used within that instrument.
Vastoin tavanomaista käytäntöä komissio ei ole antanut parlamentille mitään tietoja siitä, miksi Progress-varoja ei ole käytetty suunnitelmien mukaisesti.
Contrary to standard practice in such cases, the Commission has provided Parliament with no information as to why the Progress programme is not spending its resources as planned.
Parlamentti on rahoitusnäkymissä lähtenyt siitä, että Progress-ohjelmaan tarvitaan 100 miljoonaa euroa lisärahoitusta, sillä ohjelmalla korvataan useita menestyksekkäitä EU-aloitteita, joiden tavoitteita ovat sosiaalinen osallisuus, syrjimättömyys ja sukupuolten tasa-arvo.
Parliament assumed in the financial perspective that this additional EUR 100 million would be needed for the Progress programme because it had replaced a great many successful EU initiatives in such fields as social inclusion, gender equality and the fight against discrimination.
Onko komissio selvittänyt, miksi Progress-varojen käyttö on ollut hidasta?
Has the Commission analysed the reasons for this delay in payment of funds from the Progress programme?
Jos on, mitä toimia komissio on toteuttanut varojen käytön esteiden poistamiseksi?
If so, what measures has it taken to remove the obstacles to movement of funds?
Jos ei ole, miksi se ei ole vielä selvittänyt asiaa?
If not, why has it not yet carried out such an analysis?
Onko komissio Progress-tarjouskilpailuja valmistellessaan eritellyt tarkemmin, millaiset tukikelpoisuusperusteet soveltuvat parhaiten Progress-tukien mahdollisille saajille, jotta tuki voidaan käyttää tehokkaasti ja tarkoituksenmukaisesti?
In preparation for the invitations to tender for the Progress programme, did the Commission analyse which preconditions for subsidies should be imposed on potential beneficiaries of initiatives under the programme to ensure that such monies were spent effectively and in line with the programme’s goals?
Onko komissio analysoinut mahdollisten tuensaajien toimintaympäristöä ja yhteiskunnallista tehtävää?
In this regard, did the Commission analyse the field of activities of potential beneficiaries and the role they played in society?
Mitä komissio on tähän mennessä tehnyt tukikelpoisuusperusteiden saamiseksi sellaisiksi, että tukea voidaan myös sellaisten pienten kansalaisjärjestöjen verkottumista, joiden toiminnan tavoitteita ovat sosiaalinen osallisuus, syrjimättömyys ja sukupuolten tasa-arvo?
What has the Commission done so far to adapt the preconditions for subsidies so that small NGOs working for social inclusion, gender equality and against discrimination can also receive support for their networking activities?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0001/10
WRITTEN QUESTION P-0001/10
Aihe: Euroopan unionin kehitysstrategia vuoteen 2020 mennessä ja toimintasuunnitelma viidelle seuraavalle vuodelle
Subject: EU development strategy up to 2020 and action plan for the next five years
Euroopan kansalaisten suurimpia huolenaiheita ovat muun muassa työpaikkojen menetys, talous- ja rahoituskriisi sekä ilmastonmuutos.
The issues of most concern to Europe's citizens are unemployment, the economic and financial crisis, climate change, etc.
Näissä kahdessa asiakirjassa on ensisijaisesti annettava vastaukset ja ratkaisut Euroopan kansalaisten suurimpiin huolenaiheisiin.
Those two documents will have, as a matter of priority, to offer responses and solutions to the main concerns of Europe's citizens.
Toimintasuunnitelman pitäisi olla tulevan Euroopan komission työohjelman perustana, ja komission pitää kyetä takaamaan hyväksyttyjen tavoitteiden toteuttaminen määräajoissa.
The action plan will need to form the basis of the new Commission's work programme, so that the objectives defined can be achieved within the agreed time-frame.
Voisiko komissio kertoa, koska se aikoo esittää Euroopan parlamentille EU:n kehitysstrategian vuoteen 2020 mennessä ja toimintasuunnitelman viidelle seuraavalle vuodelle?
When will the Commission present to Parliament the development strategy for the EU up to 2020 and the action plan for the next five years?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0002/10
WRITTEN QUESTION P-0002/10
Aihe: Liikenneonnettomuudet Euroopan teillä
Subject: Traffic accidents on Europe's roads
Vuonna 2001 komission liikennepolitiikkaa koskevassa valkoisessa kirjassa määriteltiin tavoitteeksi, että kuolemaan johtaneiden liikenneonnettomuuksien lukumäärä Euroopan teillä on puolitettava vuoteen 2010 mennessä.
In 2001, the Commission's transport white paper adopted the target of halving the number of fatal accidents on Europe's roads by 2010.
Kuten tiedetään, tätä tavoitetta ei ole läheskään saavutettu, sillä vielä vuonna 2005 Euroopan teillä kuoli arviolta 41 600 ihmistä.
As is widely known, there is no apparent prospect of attaining that target: in 2005 it was estimated that 41 600 people still died on Europe's roads.
Komission vastauksesta kysymykseeni P-0691/09 ilmenee, että 27 jäsenvaltion unionissa tapahtui vuonna 2008 arviolta 1 200 000 henkilövahinkoja aiheuttanutta onnettomuutta, joista kuolemaan johtaneita oli 35 000.
The Commission's answer to my Question P‑0691/09 indicated that the number of accidents involving injury in the EU‑27 in 2008 was estimated at 1 200 000, including 35 000 which resulted in at least one fatality.
Onnettomuuksissa kuoli 39 000.
The number of deaths was 39 000.
Kuolonuhrien määrä laski vuonna 2008 vuodesta 2007 arviolta 9 prosenttia, ja vuodesta 2001 laskua oli 29 prosenttia.
9 % fewer people were estimated to have died in 2008 than in 2007, which was 29 % fewer than in 2001.
Belgiasta ja Ranskasta saatujen tietojen mukaan kuolonuhrien määrä nousi vuonna 2009 jälleen hieman vuodesta 2008.
Reports from Belgium and France indicate that in 2009 slightly more people died on the roads than in 2008.
Onko komissiolla nyt tarkempia lukuja kuolemaan johtaneiden onnettomuuksien lukumääristä vuonna 2009?
Does the Commission now have more accurate figures for the number of fatal accidents in 2009?
Voiko komissio esittää yleiskuvan tuoreimmista onnettomuusluvuista riippumatta siitä johtivatko onnettomuudet kuolemiin?
Can the Commission provide an overview of the most recent statistics on accidents, both fatal and non-fatal?
Aikooko komissio osarahoittaa uusia hankkeita, joissa analysoidaan perusteellisesti onnettomuuksien syitä?
Does the Commission plan to co‑finance any new projects to analyse the causes of accidents in depth?
Mitä hankkeita se mahdollisesti aikoo rahoittaa?
If so, which?
Onko jo käytettävissä tuoreita lukuja onnettomuuksien syistä ja siitä, millaisia kuljettajia ja ajoneuvoja nämä onnettomuudet koskivat?
Are recent figures already available concerning the causes of accidents and the types of driver and vehicle involved in them?
Mikä oli raskaiden ajoneuvojen osuus kaikista onnettomuuksista vuonna 2009?
What proportion of all accidents in 2009 involved heavy goods vehicles?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0040/10
WRITTEN QUESTION P-0040/10
Aihe: Ajatuksen ja mielenosoittamisen vapaus
Subject: Freedom of thought and to demonstrate
Triesten yliopiston fysiikan laitoksen astrofysiikan tutkija ja ympäristöaktivisti Luca Tornatore oli 14.12.2009 Kööpenhaminassa, jossa hänen tarkoituksenaan oli osallistua YK:n maailmanlaajuisen ilmastonmuutoskokouksen yhteydessä järjestettäviin tapahtumiin.
Luca Tornatore, an astrophysicist working as a researcher in the Department of Physics at the University of Trieste and an environmental activist, was in Copenhagen on 14 December 2009 in order to take part in events staged to coincide with the UN world conference on climate change.
Luca Tornatore oli saapunut Christianian kaupunginosaan osallistuakseen Climate Justice Action -verkoston järjestämään keskusteluun, kun muutaman sadan metrin päähän kokoontunut ryhmä hyökkäsi tanskalaispoliisien kimppuun ja pakeni Christianiaan, jossa keskustelutilaisuus oli jo ehtinyt päättyä.
He went to the Christiania district to speak at a debate organised by the Climate Justice Action network; a group who had gathered a few hundred yards away attacked the Danish police and fled into Christiania, where the debate had meanwhile ended.
Tanskan poliisi suoritti kaduilla joukkoetsinnän ja pidätti noin 200 ihmistä, jotka päästettiin myöhemmin vapaaksi, mutta Luca Tornatore haastettiin oikeuteen ja häntä syytettiin vakavista rikoksista, vaikka minkäänlaisia todisteita poliisin raportin ja todistajanlausuntojen lisäksi ei ollut.
The Danish police conducted a mass search of the streets and arrested about two hundred people, who were later released; Luca Tornatore, on the other hand, has been brought before a court and serious accusations have been levelled against him, without any evidence other than the report and testimonies of the police.
Luca Tornatorelle väkivaltainen käyttäytyminen ja kaikenlaiset väkivallanteot ovat täysin vieraita.
Luca Tornatore is someone to whom violent acts or behaviour in any form are utterly alien.
Katsooko komissio, että tässä tapauksessa on evätty ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 19 artiklassa ja EU:n perusoikeuskirjan 10 ja 11 artiklassa kaikille tunnustettu mielipiteen osoittamisen vapaus?
In the light of the foregoing, does not the Commission consider this case to constitute a denial of the freedom that every citizen should have to express his or her opinions, as recognised in Article 19 of the Universal Declaration of Human Rights and Articles 10 and 11 of the EU Charter?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-0041/10
WRITTEN QUESTION P-0041/10
Aihe: Direktiivin 92/43/ETY 4 artiklan 1 kohdan ja liitteessä III tarkoitetun 1 vaiheen kansalliseen lakiin siirtäminen ja vertailu silikaattikalliot-tyypin tulkinnasta
Subject: Transposition of Article 4(1) and Annex III, Stage 1, of Directive 92/43 and comparison of interpretations of the siliceous rocky slope habitat type
Komission 21.10.2009 kirjattuun kirjalliseen kysymykseeni P-5247/2009 24.11.2009 antama vastaus osoittaa komission olevan tietoinen luontodirektiivin täytäntöönpanovajeesta Suomessa sekä silikaattikallioluontotyypin 8220 käännösvirheestä.
The Commission's answer of 24 November 2009 to my Written Question P‑5247/09 registered on 21 October 2009 shows that the Commission is aware of Finland's inadequate transposition of the Habitats Directive and the translation error in the designation of the siliceous rocky slope habitat type (8220).
Tämän seurauksena on todettava, että yhteisön vakiintunut oikeuskäytäntö ei luonto- eikä lintudirektiivin kohdalla tunne tyydyttävää täytäntöönpanoa eikä luontotyyppien käännösvirheitä.
From this it must be concluded that in the case of the Habitats and Wild Birds Directives the Community's established legal practice is to disregard the issues of adequate implementation and of translation errors in the designation of habitat types.
Tämä selviää selkeästi Englantia ja Itävaltaa koskevista päätöksistä C‑6/04, C‑508/04 ja C‑507/04.
This is clear from Judgments C‑6/04, C‑508/04 and C‑507/04 concerning England and Austria.
Edellä olevan perusteella viittaan 15.10.2009 tekemääni, 21.10.2009 kirjattuun kysymykseen P‑5247/2009 ja kysyn: 1.
With reference to my Question P‑5247/09 of 15 October 2009, registered on 21 October 2009: 1.
Milloin komissio edellyttää Suomea siirtämään direktiivin 92/43/ETY EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7 .
When will the Commission require Finland to transpose clearly and precisely the Natura 2000 area selection criteria required pursuant to Article 4(1) of Directive 92/43/EEC OJ L 206, 22.7.1992, p.
4 artiklan 1 kohdan ja siinä mainitussa liitteessä III tarkoitetun 1 vaiheen edellyttämät Natura 2000 -alueiden valintaperusteet Suomen kansalliseen lainsäädäntöön selkeästi ja täsmällisesti, eli siten kuin EY-tuomioistuimen 20.10.2005 antaman tuomion C‑6/04 perustelukohdat 22, 23, 24 ja varsinkin kohdat 25 ja 26 edellyttävät? 2.
7. and Annex III (Stage 1), to which it refers, i.e. in the way required by points 22, 23, 24 and particularly 25 and 26 of Judgment C‑6/04 of the Court of Justice of 20 October 2005? 2.
Milloin komissio edellyttää Suomea korjaamaan suomenkielisen luontotyyppioppaan käännöksen vastaamaan Natura-koodissa 8220 tarkoitettua ja siitä Suomea koskevaa, vain luokan 62.2A eli Boreaalisten karujen kallioiden (rapakivikalliot) kasvillisuus – alkuperäisessä muodossaan Boreal siliceous cliffs (rapakivi cliffs) – määritettyä luonto- eli ko. tapauksessa kalliotyyppiä? 3.
When will the Commission require Finland to correct the translation in the Finnish-language Habitat Guide to correspond to the habitat type, or in the present case rock type, referred to in No 8220 of the Natura Code and its vegetation which is relevant to Finland and found only on Class 62.2A or Boreal siliceous rocks (rapakivikalliot) in its original form as ‘Boreal siliceous cliffs (rapakivi cliffs)’? 3.
Millä perusteella kuka tai ketkä komissiossa ovat myöntäneet Suomelle oikeuden olla toteuttamatta ja näin noudattamatta kaikkia jäsenmaita sitovaa yhteisöoikeutta ja sen vakiintuneen oikeuskäytännön edellyttämää Natura 2000 -alueiden valintaperusteiden kansalliseen lakiin siirtämistä, Natura 2000 ‑alueiden liitteessä III tarkoitetun 1 vaiheen edellyttämää valintaa ja luontotyyppien oikeaa määritystä?
Who at the Commission has allowed Finland not to implement and thus not to comply with all Community law which applies to all Member States and not, as required by established legal practice, transpose the selection criteria for Natura 2000 areas, select Natura 2000 areas as laid down in Annex III (Stage 1) and correctly define habitats, and on what basis have Commission staff allowed Finland to act in this way?