natgillin/translations-raw huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4844/09
WRITTEN QUESTION P-4844/09
Aihe: Nettipiratismi ja Euroopan äänilevyteollisuudelle aiheutuvat vahingot
Subject: Online piracy and damage occasioned to the European music industry
Euroopan äänilevyteollisuus on syvässä kriisissä, joka johtuu erityisesti niin sanotun nettipiratismin kasvusta.
The European music industry is deep in crisis, particularly owing to the increase in so‑called ‘on‑line piracy’.
Vaikka internetin ansiosta on toisaalta mahdollista yksinkertaistaa musiikkituotteen hankintaa ja kuluttajan ja levy-yhtiön suhde on interaktiivisempi ja suorempi, mistä on ilmeistä hyötyä myös uusien artistien ja pienten levymerkkien luovassa kehittämisessä ja niiden myynnin edistämisessä, toisaalta MP3-formaatin nousun myötä internet on myös tärkein väline musiikin levittämisessä laittomasti.
On the one hand, the Web makes it simpler to access music products, rendering the relationship between consumers and music companies more interactive and direct, with clear benefits in terms of creative development and the promotion of new artists and small labels.
Musiikkipiratismi lisääntyy jatkuvasti maailmanlaajuisesti.
On the other hand, the Internet is also, with the arrival of MP3, the principal means of transferring music illegally.
IFPIn (kansainvälinen fonografiateollisuuden liitto) mukaan pelkästään Isossa-Britanniassa tehtiin vuonna 2007 890 miljoonaa laitonta musiikin latausta tiedostojen jakamisen avulla, kun taas laillisia eli maksullisia latauksia tehtiin 140 miljoonaa.
According to statistics from the International Federation of the Phonographic Industry (IFPI), in Great Britain alone in 2007 there were 890 million illegal music downloads through file-sharing, in contrast to 140 million legal paid‑for downloads.
Suhde on siis 6:1, mutta siinä ei ole otettu huomioon tiedostojen vaihtamista.
That is a ratio of 6:1 and, moreover, does not take ‘file-shifting’ into account.
Äskettäin tehdystä tutkimuksesta käy ilmi, että kolmasosa eurooppalaista 16–24-vuotiaista nuorista ei halua maksaa sisällön lataamisesta netistä ja vain 52,6 prosenttia 14–35-vuotiaista eurooppalaisista ilmoittaa hankkivansa musiikkituotteet lähinnä perinteisiä kanavia käyttäen eli ostamalla alkuperäisiä cd-levyjä.
A recent survey has shown that one third of Europeans aged between 16 and 24 are not willing to pay for Web content, while only 52.6 % of Europeans aged between 14 and 35 say that they acquire the music they listen to primarily through traditional channels, or in other words by buying original CDs.
Ottaen huomioon, että äänilevyala, joka ei saa valtiontukia, on yksi tärkeimmistä tekijöistä Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden edistämisessä, mitä kiireellisiä toimia komissio aikoo toteuttaa niin sanotun nettipiratismin torjumiseksi?
Since the music industry, which does not receive any public subsidies, is one of the key factors in the promotion of cultural diversity in Europe, can the Commission state what urgent steps it will take to combat on‑line piracy?
Millä tavalla komissio aikoo taata eurooppalaisen musiikin tuotannon suojan toimintasuunnitelmassaan, jota se ehdottaa tiedonannossaan ”Immateriaalioikeuksien valvonnan tehostaminen sisämarkkinoilla” (KOM(2009)0467)?
How does it intend to safeguard music products in Europe in the context of the action plan it proposed in its recent communication ‘Enhancing the enforcement of intellectual property rights in the internal market’ (COM(2009)0467).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4845/09
WRITTEN QUESTION P-4845/09
Aihe: Lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitosten ja tuulimyllyjen matalataajuinen melu
Subject: Low-frequency noise from cogeneration plants and wind turbines
Ääni- ja värähtelyvaimennukseltaan liian huonot sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset aiheuttavat sekä kansalaisjärjestöjen että Aalborgin yliopiston ”akustiikan” tutkimuslaitoksen tutkijoiden mukaan ”melusaastetta”, koska matalien taajuuksien vuoksi melu saattaa kantautua hyvin pitkien matkojen etäisyydelle – sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten tapauksessa jopa 30 kilometrin etäisyydelle.
According to pressure groups and researchers from the Aalborg University Acoustics Research Department, cogeneration plants with inadequate sound insulation and vibration absorption cause ‘noise pollution’, since the low-frequency wavelength means that the sound can travel very long distances — in the case of cogeneration plants as much as 30 km.
Vain pieni osa väestöstä pystyy kuulemaan matalataajuisen melun.
Low-frequency noise is sound at a frequency that only a certain percentage of people can hear.
Asianomainen kansalaisjärjestö viittaa Tanskan teknisen korkeakoulun tekemään tutkimukseen, jonka mukaan 3–5 prosenttia väestöstä pystyy kuulemaan matalataajuista melua jopa viisi kertaa voimakkaammin kuin muu väestö.
The organisation which drew our attention to this matter refers to a study carried out at the Technical University of Denmark (DTU) showing that 3-5 % of the population perceive low-frequency noise up to 5 times more powerfully than others.
Kun EU:n jäsenvaltioiden yhteenlaskettu asukasluku on noin 500 miljoonaa, 15–25 miljoonaa EU:n kansalaista kuuluu matalataajuisesta melusta kärsivään vähemmistöön.
Since the total population of the EU is some 500 million, this means that between 15 and 20 million EU citizens have this hearing condition.
Tanskassa lääkärikunnalle ei ole tiedotettu ongelmasta, ja sen vuoksi monien matalataajuista melua kuulemaan pystyvien kohdalla tehty virheellinen tinnitusdiagnoosi.
In Denmark the medical profession has not been informed about this study, and so many people who have this hearing condition have been misdiagnosed as having tinnitus.
Viimeksi mainittu koskee oletettavasti myös muita EU:n jäsenvaltioita.
The situation is likely to be the same in other EU countries.
Asianomainen kansalaisjärjestö pyytänyt, että Tanskan ympäristöministeriö laskee raja-arvon 10 dB:n tasolle, mutta pyyntöön ei ole suostuttu.
The organisation in question has unsuccessfully lobbied the Danish Environment Ministry to have the noise limit reduced by 10 db.
Nykyisen käytännön mukainen matalataajuisen melun raja-arvo on 20 dB asuntojen sisätiloissa yön aikana, ja jonkin verran sitä korkeampi päivän aikana ja muissa rakennuksissa.
At present the limit for low-frequency noise is 20 db indoors at night in residential buildings, a little more in daytime and again a little more in non-residential buildings.
Ongelmana on ollut myös se, että matalataajuisen melun tarkka mittaaminen on vaikeaa, ja näin ollen myös sen toteaminen on hankalaa.
One other problem has been that it is difficult to measure low-frequency noise accurately and thus detect its presence.
Mikään kuulosuojain ei vaimenna melua.
No earplugs can keep the noise out.
On huomautettava, että ”matalataajuinen melu” ei ole ”infraääntä”.
The term ‘low-frequency noise’ should not be confused with the related term ‘infra-sound’.
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tämän merkittävän ongelman korjaamiseksi?
What does the Commission propose to do about this widespread problem?
Voisiko matalataajuisen melun raja-arvon vähimmäismääräinen yhdenmukaistaminen olla asianmukainen ratkaisu?
Could the solution be to introduce a minimum harmonised level for low-frequency noise?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4846/09
WRITTEN QUESTION P-4846/09
Aihe: Sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitosten ja tuulimyllyjen matalataajuinen melu
Subject: Low-frequency noise from cogeneration plants and wind turbines
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4847/09
WRITTEN QUESTION P-4847/09
Aihe: Ihmisoikeuksien rikkominen – Verinen yhteenotto Guinea-Conakryssa
Subject: Violation of human rights: bloody repression in Guinea-Conakry
Syyskuun 28. päivänä 2009 Guinean niin kutsutut turvallisuusjoukot käynnistivät verilöylyn, jossa kuoli noin kaksi sataa ihmistä, jotka olivat rauhanomaisesti ottaneet osaa opposition koolle kutsumaan mielenosoitukseen.
On 28 September 2009, the so-called security forces of Guinea caused a bloodbath, killing some 200 people who were peacefully taking part in a demonstration convened by the opposition.
On kiitettävää, että kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaava komission jäsen Karel De Guch on tuominnut tapahtuneen ja ilmaissut pahoittelunsa sen johdosta.
It is commendable that the Commissioner for Development and Humanitarian Aid, Karel De Gucht, has condemned what happened and expressed his regret at these events.
Näin vakavan ihmisoikeuksien rikkomisen ollessa kyseessä on kuitenkin syytä kysyä, onko komissiolla käytettävissään asianmukaisia keinoja ryhtyäkseen sanoista tekoihin?
However, the question remains: in response to such a grave violation of human rights and with regard to its relations with the government in place in Conakry, does the Commission have the necessary tools to transform these words into actions?
Jos on, aikooko se käyttää niitä?
If so, does it intend to make use of them?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4848/09
WRITTEN QUESTION P-4848/09
Aihe: Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käytön valvonta Kreikassa
Subject: Monitoring implementation of the European Union's Solidarity Fund in Greece
Komissio päätti huhtikuussa 2008 maksaa Kreikalle Euroopan unionin solidaarisuusrahaston (EUSR) kautta yhteensä 89,7 miljoonaa euroa tukea, tavoitteena kesän 2007 tuhoisiin maastopaloihin liittyvien menojen osittainen korvaaminen.
In April 2008, the Commission decided to grant aid to Greece, through the European Union's Solidarity Fund, totalling 89.7 million euro, as partial compensation for the expenditure incurred in connection with the disastrous fires during the summer of 2007.
Tämä ehdotus pantiin täytäntöön budjettivallan käyttäjän suostumuksella.
This proposal was adopted with the agreement of the budgetary authority.
Tämä 89,7 miljoonan euron suuruinen tuki maksettiin Kreikalle 29. syyskuuta 2008.
The aid of 89.7 million euro was paid to Greece on 29 September 2008.
Mitä tulee tuen käyttöön, tuensaajavaltion on toimitettava toteuttamiskauden päätyttyä komissiolle täytäntöönpanokertomus.
As regards the use of the aid, the beneficiary country is required to submit to the Commission an implementation report once the implementation period is concluded.
Kertomukseen on sisällyttävä luettelo rahoitetuista toimenpiteistä luokiteltuina toimenpidetyypin mukaan, toteutuneiden ja maksettujen menojen kokonaissumma sekä vastaava Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta saatu, kaikkiin toimenpiteisiin käytettävissä ollut rahoitussumma sekä kunkin toimenpiteen toteuttamisesta vastuussa olevat tahot.
The report must contain a list of the measures funded, broken down by type of measure, the total amount of expenditure actually effected and disbursed and the corresponding amount of funding provided by the European Union's Solidarity Fund for all measures, together with the bodies responsible for implementing each measure.
Kertomuksessa on myös mainittava yksityiskohtaisesti tuensaajavaltion toteuttamat tai ehdottamat ehkäisytoimenpiteet, joilla rajoitetaan vahinkoja tai estetään vastaavien katastrofien toistuminen siinä määrin kuin tämä on mahdollista.
The report must also provide details of the preventive measures taken or proposed by the beneficiary country to limit the damage or prevent, as far as possible, the recurrence of similar disasters.
Onko komissiolle tähän mennessä toimitettu täytäntöönpanokertomusta tai mitään muuta, tätä asiaa koskevaa tietoa Kreikan hallitukselta?
Has the Commission received the implementation report or any other relevant information from the Greek Government to date?
Voisiko komissio lisäksi kertoa, onko Kreikan hallitus jättänyt Attikan alueella elokuussa 2009 sattuneiden laajojen ja tuhoisien maastopalojen jälkeen sille pyynnön EUSR:n käyttöönotosta?
Could the Commission also say whether it has received an application from the Greek Government for activation of the Solidarity Fund following the extensive disastrous fires which struck the region of Attica in August 2009?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4849/09
WRITTEN QUESTION P-4849/09
Aihe: EU:n maitoalan kriisi
Subject: Dairy crisis in the EU
Euroopan parlamentti kehotti 17. syyskuuta 2009 antamassaan päätöslauselmassa P7_TA(2009)0020 komissiota laatimaan ehdotuksia Euroopan maitoalan tukemiseksi.
In Resolution number P7_TA(2009)0020 of 17 September 2009, Parliament called on the Commission to initiate certain proposals to support the dairy industry in Europe.
Olisiko komissiolla mahdollisuutta ilmoittaa näiden toimien tai ehdotusten aikataulua?
Is the Commission in a position to indicate a timeline as to when actions or proposals may be forthcoming?
Koska kyseessä on kiireellinen ongelma, tiedustelisin milloin komissio pystyy toimimaan, ja voiko se vauhdittaa tätä prosessia maitoalan tämänhetkisten vaikeuksien vuoksi?
Given the urgent nature of the problem, how soon can the Commission be in a position to act and can it fast-track this process given the current nature of the dairy industry's difficulties?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4898/09
WRITTEN QUESTION P-4898/09
Aihe: Sinievätonnikalan kanta Välimerellä
Subject: Mediterranean bluefin tuna
Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio (ICCAT) hyväksyi vuonna 2006 EY:n ehdotuksesta sinievätonnikalan elvytyssuunnitelman.
In 2006, the International Commission for the Conservation of Atlantic Tunas (ICCAT) adopted, at the proposal of the European Commission, a bluefin tuna recovery plan.
Vuonna 2008 sama järjestö päätti EY:n ehdotuksesta muuttaa sinievätonnikalan elvytyssuunnitelmaa toteuttamalla entistä rajoittavampia toimenpiteitä kalastuksen suhteen.
In 2008, again at the proposal of the Commission, that organisation decided to amend the bluefin tuna recovery plan and imposed more restrictive fishing measures.
Tällaisiin toimenpiteisiin olisi pitänyt ryhtyä kalastustoiminnan todellisen tilanteen perusteella edellyttäen tiettyjä tuloksia.
Those measures should have been decided in the light of fisheries realities with a view to achieving a set of outcomes.
Odotettiinko kyseisestä elvytyssuunnitelmasta tuloksia?
Were intended outcomes established for the recovery plan?
Onko arviota tehty siitä, montako yksilöä on jäänyt kalastamatta, mikä vaikutus tällä on kalakantaan ja milloin ensimmäiset vaikutukset havaittaisiin?
Were calculations made of the number of tuna not to be fished, of the potential impact on stocks, and of when the initial effects would be felt?
Onko mietitty sitä, toteutuvatko ennakoidut vaikutukset?
Was there an assessment of whether the anticipated effects were materialising?
Tällä hetkellä koko Välimeren alueella on kalastuskielto 15. kesäkuuta ja 15. huhtikuuta välisenä aikana.
At present there is just one closed season, running from 15 June to 15 April, applicable to the whole Mediterranean.
Sinievätonnikalaa kalastetaan Välimerellä lajin lisääntymiskauden mukaisesti eri ajankohtina kunkin alueen biologisista ja meren tilaan liittyvistä seikoista riippuen.
Bluefin tuna fishery in the Mediterranean is tied in with the reproductive season of that species, and is staggered in time, depending on the zone in question and biological and oceanographic considerations.
Tällainen tilanne on epätasapainoinen läntisellä Välimerellä kalastavien laivastojen kannalta, koska ne voivat kalastaa ainoastaan 15 päivää kalastuksen alkaessa kesäkuun alussa, kun taas itäisen Välimeren laivastoilla on kaksi kuukautta aikaa kalastaa.
This situation creates an imbalance for fleets operating in the western Mediterranean, since it only permits them to fish for 15 days of a fishing season that opens in early June, while fleets operating in the eastern Mediterranean have two months in which to fish.
Onko sinievätonnikalan kalastuksen kannalta arvioitu, onko mahdollista ja asianmukaista ehdottaa alueellisia malleja, joissa otetaan huomioon kunkin alueen biologinen ja kalavaroihin liittyvä tilanne, jotta voitaisiin yhdenmukaistaa sinievätonnikalan suojelu koko Välimeren alueella ja säilyttää eri alueilla kalastavien laivastojen välinen tasapaino?
Has the Commission considered the possibility and appropriateness of proposing regional models for bluefin tuna fishing that take into account the biological and fisheries characteristics of each zone, with a view to uniform protection of bluefin tuna across the Mediterranean and to maintaining the balance between the fleets operating in the different zones?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4899/09
WRITTEN QUESTION P-4899/09
Aihe: Maitoalan kriisi
Subject: Crisis in the milk sector
Maidon tuottajahinnan lasku sekä tuotantokustannusten jatkuva nousu uhkaavat saattaa sadattuhannet viljelijäperheet selvitystilaan.
Falling milk producer prices, at a time when production costs are rising unremittingly, are driving countless thousands of farming families to the verge of bankruptcy.
Komissio ei voi hyväksyä tällaista maaseudun alasajoa, jolla on vakavia seuraamuksia työllisyyteen, maaseudun elämään ja eurooppalaiseen elintarvikeomavaraisuuteen.
If the Commission does nothing, it will have to face the prospect of devastation in rural areas, with dire consequences for employment, local ways of life, and Europe’s food independence.
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan jäsenenä haluan komissiolta selvennyksen seuraaviin kysymyksiin:
As a member of the Committee on Agriculture and Rural Development, I should be grateful if the Commission would cast light on the following points:
Aikooko komissio vihdoin päättää erityisen eurooppalaisen hätärahaston perustamisesta, joka täydentäisi yhteisen maatalouspolitiikan mukaisia tukia ja auttaisi siten satojatuhansia maatiloja?
Over and above CAP aid, will the Commission set up a special European emergency fund in order to save thousands of farms?
Aikooko komissio vihdoin luoda julkisia järjestelmiä tuottajahintojen korottamiseksi?
Will it establish public producer price recovery mechanisms?
Tuen jäännös maksetaan luonnollisesti vuoden 2010 lopussa kyseisen vuoden ilmoitusten perusteella.
The balance would, of course, be payable at the end of 2010 on the basis of the declarations for that year.
Maitokiintiöjärjestelmä tulee säilyttää.
The milk quota scheme has to remain in place.
Markkinatilannetta vaikeuttava maitotuotteiden liiallinen tuonti on pysäytettävä.
Illegal imports of milk products are flooding the market and must be stopped.
Lopuksi tulee antaa lisäsäännöksiä vasikanlihamarkkinoiden elvyttämiseksi.
Finally, additional measures must be taken to straighten out the calf market.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4900/09
WRITTEN QUESTION P-4900/09
Aihe: Avolouhoshanke Ala-Sleesiassa
Subject: Opencast mine in Lower Silesia
Ruskohiiliavolouhoksen avaaminen Legnicassa Ala-Sleesiassa aiheuttaa runsaasti huolta paikallisen väestön keskuudessa.
A project to build an opencast brown-coal mine close to Legnica in Lower Silesia has caused much controversy in the local community.
Viranomaisia syytetään muun muassa siitä, että ne eivät ole kuulleet alueen asukkaita ja aikovat avata kaivoksen Natura 2000 -hankkeen osittain suojelemilla alueilla.
The objections to the project include the authorities' failure to hold public consultations and the fact that part of the site for the mine comes under the Natura 2000 programme.
Voidaan siis epäillä, että Puolan viranomaiset ovat rikkoneet yhteisön oikeutta.
There is therefore reason to believe that the Polish authorities might be acting in breach of Community law in this instance.
Onko komissio jo esittänyt Puolan viranomaisille selvityspyynnön edellä mainituista seikoista?
Has the Commission already asked the Polish authorities for clarifications on the above issues?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4966/09
WRITTEN QUESTION P-4966/09
esittäjä(t): Andrea Cozzolino (S-D)
by Andrea Cozzolino (S-D)
Aihe: Täydentävyysperiaate, varojen merkitseminen tiettyyn tarkoitukseen sekä kansallista strategista viitekehystä koskevat Italian hallituksen sitoumukset
Subject: Obligations of the Italian Government regarding the additionality principle and earmarking of resources within the national strategic reference framework
kun otetaan huomioon edellä mainitun asetuksen 99 artiklan 5 kohta, jossa säädetään, että jos jäsenvaltio ei noudata täydentävyysperiaatteen sitoumuksia, komissio voi tehdä rahoitusoikaisun peruuttamalla rakennerahaston rahoitusosuuden kyseiselle jäsenvaltiolle joko kokonaan tai osittain;
Article 99(5) of that regulation stipulates that when a Member State fails to comply with its obligations regarding additionality, the Commission may make a financial correction by cancelling all or part of the Structural Fund contribution to the Member State concerned.
kun otetaan huomioon kansallinen strateginen viitekehys vuosille 2007–2013 ja sitä koskeva komission päätös, on Italian hallitus sitoutunut takaamaan julkista rahoitusta noin 95 miljardia euroa, josta taloudellisen suunnittelukomitean (Comitato Interministeriale Programmazione Economica, CIPE) vuonna 2007 tekemän päätöksen nro 166 mukaan 85 prosenttia osoitetaan Etelä-Italian alueille;
By virtue of the national strategic reference framework (QSN) for the period from 2007 to 2013 and the related Commission decision, the public expenditure to be invested by the Italian Government has to total approximately EUR 95 000 million, of which 85 % — as laid down by the CIPE (Interministerial Economic Planning Committee) in 2007 in its Decision 166 — has to be earmarked for southern Italian regions.
kun otetaan huomioon minun ja kollegojeni viime heinäkuussa esittämä kysymys, jossa ilmaisimme huolestuneisuutemme siitä, että Italian hallitus ei noudata täydennysperiaatetta eikä jakovelvoitteita;
In a previous question tabled in July a number of colleagues, as well as myself, expressed disquiet at the fact that, to date, the Italian Government had neither observed the additionality principle nor had it earmarked resources in the manner required.
kun otetaan huomioon edellä mainittuun kysymykseen annettu vastaus (E‑3911/09), jonka mukaan komissio on tietoinen Italian hallituksen vuosina 2008 ja 2009 tekemistä rakennemukautustuen muutoksista ja jonka mukaan komissiota myös huolestuttavat sen mahdolliset jälkiseuraukset;
Replying to that question (E‑3911/09), the Commission said that it was aware that the Italian Government had, in 2008 and 2009, altered the allocation of resources under the FAS (national fund for underutilised areas), and that it was worried about the possible repercussions.
kun pannaan merkille, että mainituista syistä johtuen komissio voisi jälkitarkastuksen yhteydessä oikaista rahoitusta ohjaamalla resursseja tärkeälle Etelä-Italian alueiden kehitykselle;
It is a disturbing prospect that, when the ex post verification is carried out, the Commission could, for the above reasons, legitimately make a financial correction and thus deprive the southern Italian regions of very substantial resources needed for their development.
aikooko se ryhtyä tehokkaampiin toimiin jo ennen vuoden 2011 tarkastusta, jotta Italian hallitus noudattaisi sitoumuksiaan, jotka komissio on vahvistanut ja jotka noudattavat täydentävyysperiaatetta ja jakovelvoitetta? 2.
Will not the Commission, acting in advance of the verification in 2011, take more effective steps to ensure that the Italian Government genuinely fulfils its obligations, which have been endorsed by a Commission decision, and complies both with the additionality principle and with earmarking?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-4969/09
WRITTEN QUESTION P-4969/09
(9. lokakuuta 2009)
(9 October 2009)
Aihe: Bondeno di Gonzagassa (Mantova) sijaitsevan BIZTILES-yrityksen koneiden hankintaan käyttämän EU:n rahoituksen käytön moitteettomuuden tarkistaminen
Subject: Check on the proper use of EU funding for the purchase of machinery by the Biztiles company in Bondeno di Gonzaga (Mantova)
Bondeno di Gonzagassa (Mantova) sijaitseva BIZTILES-yritys kuuluu Ceramiche Ricchetti ‑ryhmittymään, jonka kotipaikka on Sassuolossa (Modena).
The company Biztiles, based in Bondeno di Gonzaga (MN), is a company which is part of the Ricchetti Ceramics group based in Sassuolo (Modena).