natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aihe: European Index for the Humanities -indeksissä sovellettuihin kielikriteereihin liittyvä monikielisyys
Subject: Multilingualism and linguistic criteria used by the European Index for the humanities
Onko komissio tietoinen European Index for the Humanities ‑indeksiin (ERIH) valittaviin kielitieteellisiin aikakausikirjoihin sovelletuista menetelmistä ja valintakriteereistä?
Is the Commission aware of the methods and criteria used for the selection of linguistic journals for the European Index for the Humanities (ERIH)?
Onko komissio tietoinen tätä indeksiä varten sovelletusta kielikriteeristä, jonka mukaan, jotta aikakausikirja voidaan sisällyttää yhteen kahdesta kansainvälisestä kategoriasta, se on julkaistava ”kansainvälisellä” kielellä?
Is the Commission aware of the linguistic criterion used for this index under which — in order to be admitted to one of the two international categories — a journal must appear in an ‘international’ language, i.e. English, French, German, Spanish or Russian?
Pitääkö komissio huolestuttavana sitä tosiseikkaa, että 85 prosenttia julkaisuista, jotka saavat luokituksen A, ovat tässä indeksissä englanninkielisiä?
Does the fact that more than 85 % of A‑grade publications are in English worry the Commission?
Onko se seikka, että huolimatta kansainvälisen kielen laajasta määritelmästä, valtaosa parhaimman laatuluokan julkaisuista on laadittu englanniksi, komission mielestä huolenaihe?
Is the Commission concerned by the fact that, despite the wider definition of the term ‘international language’ most of the more highly graded journals are published primarily, and in many cases solely, in English?
Onko komissio tietoinen siitä, että tässä indeksissä voidaan ”kansainvälisenä” kielenä pitää muutakin kieltä, jos kyseistä kieltä käytetään ”foorumikielenä” tietyissä tutkimusyhteisöissä?
Is the Commission aware that for the purposes of this Index another language can also be regarded as ‘international’ provided that it is used as a ‘language of communication’ for groups engaged in specific areas of research?
Onko se seikka, että ”kansainvälisten” kielten rinnalla voidaan muitakin kieliä pitää ”foorumikielinä”, mutta että tästä huolimatta ei kyseisillä ”foorumikielillä” laadittuja julkaisuja ole juurikaan kelpuutettu korkeimpiin laatuluokkiin, komission mielestä huolenaihe?
Is the fact that, although not only international languages but also other languages can be considered as languages of communication, scarcely any publications in such languages have obtained top grades, a source of concern for the Commission?
Voiko komissio hyväksyä näkemyksen, jonka mukaan silloin, kun on kyse pienen yhteisön kielen, kirjallisuuden tai historian tutkimuksesta, olisi kyseisen yhteisön omaa kieltä aina käytettävä ”foorumikielenä”?
Can the Commission agree that, for the purposes of studying the language, literature or history of a small community, its own language must as a rule be used as the ‘language of communication’?
Onko se seikka, että näiden pienten kieliyhteisöjen kieltä, kirjallisuutta ja historiaa käsittelevillä julkaisuilla on vain vähäinen mahdollisuus saada hyvä luokitus, komission mielestä huolenaihe niin tieteellisen tutkimuksen kannalta kuin kielten ja kulttuurien moninaisuudenkin kannalta?
Is the fact that publications concerning the language, literature or history of small language communities have little chance of obtaining a high grade a source of concern for the Commission in terms of both scientific research and the diversity of languages and cultures?
Missä määrin tämä indeksointimenetelmä on sovitettavissa yhteen komissio pyrkimysten edistää monikielisyyttä EU:ssa, niin kutsutun 2 + ‑politiikan kanssa?
To what extent is this method of indexation in accordance with the Commission endeavours to ensure multilingualism in the EU under the ‘2+ policy’?
Missä määrin ERIH:ta käytetään tukien myöntämisen yhteydessä tai Euroopan unionin aikakausijulkaisuja koskevan muun poliittisen päätöksenteon yhteydessä?
To what extent is the ERIH used for the purpose of awarding subsidies or for other European Union policy decisions regarding publications?
Katsooko komissio, että tämä indeksointimenetelmä on kohtuuttoman epäedullinen julkaisuille, jotka on laadittu hollanninkielen kaltaisilla niin kutsutuilla pienillä kielillä?
Does the Commission consider that this method of indexation is disproportionately unfavourable to publications in ‘minor’ languages, for example Dutch?
Minkä elinten puoleen julkaisut voivat kääntyä, jos ne haluavat valittaa ERIH:ssa saamastaan luokituksesta?
To which bodies can publications appeal against their gradings within the ERIH?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3897/08
WRITTEN QUESTION P-3897/08
Aihe: Laittomat jätekuljetukset Euroopasta kolmansiin maihin
Subject: Illegal shipments of waste from Europe to third countries
Tällä viikolla julkistetusta IMPEL-TFS Enforcement Actions I ‑loppuraportista ilmenee, että 15 prosenttia EU:sta lähtevistä jätekuljetuksista on laittomia.
The IMPEL‑TFS Enforcement Actions I final report, published this week, reveals that 15 % of all waste shipments from the EU are illegal.
Asiakirjat eivät ole kunnossa 9 prosentissa tapauksista ja 6 prosenttia on tapauksia, joissa laittomia vaarallisia jätteitä siirretään kolmansiin maihin, missä ne käsitellään halvoin kustannuksin tai missä ne usein viedään kaatopaikalle.
That figure of 15 % breaks down as follows: 9 % are shipments for which the papers are not in order and 6 % are shipments of illegal hazardous waste which are to be processed cheaply or simply dumped in third countries.
Raportissa annetaan suosituksia asetuksen noudattamisen parantamiseksi ja etenkin siinä kehotetaan: —
The report sets out recommendations on improving that situation, in particular: —
kehittämään enemmän korkean tason poliittista ja hallinnollista tukea lainsäädännön täytäntöönpanolle —
greater high-level political and administrative support for compliance with the relevant legislation; —
yhdenmukaistamaan toimintaolosuhteita —
the creation of a more level playing field; —
käynnistämään Enforcement Actions II -hanke nykyisen hankkeen jatkoksi.
the launching of Enforcement Actions II as a successor to the current project.
Mikä on komission mielestä syy siihen, että asetusta (EY) N:o 1013/2006 noudatetaan puutteellisesti?
In the Commission's view, what is the reason for the patchy compliance with Regulation (EC) No 1013/2006?
Voiko komissio esittää arvion sen haitan suuruudesta, jonka laittomat jätesiirrot EU:sta kehitysmaihin aiheuttavat kansanterveydelle ja ympäristölle?
Can the Commission give some indication of the scale of the damage which is being caused to public health and the environment by illegal shipments of waste from the EU to developing countries?
Minkä konkreettisten toimenpiteiden avulla komissio aikoo parantaa asetuksen (EY) N:o 1013/2006 noudattamisen valvontaa?
What specific steps does the Commission plan to take in order to improve the monitoring of compliance with Regulation (EC) No 1013/2006?
Onko komissio sitä mieltä, että asetuksen (EY) N:o 1013/2006 soveltamisen poliittista ja hallinnollista ensisijaisuutta on lisättävä, tukeeko komissio edellä mainittuja IMPEL‑TFS Enforcement Actions I ‑raportissa annettuja suosituksia (katso myös raportin sivu 33, 34 ja 35), ja jos komissio vastaa myöntävästi, millä konkreettisella tavalla komissio aikoo toteuttaa ensin mainitun suosituksen?
Does the Commission take the view that greater political and administrative priority must be given to the enforcement of Regulation (EC) No 1013/2006, does it endorse the aforementioned recommendations set out in the IMPEL‑TFS Enforcement Actions I report (see also pages 33, 34, and 35), and if so, what practical steps does the Commission plan to take to implement the first recommendation?
Pitääkö komissio suotavana sitä, että komission uusien lainsäädäntöehdotusten yhteydessä tehdyissä vaikutusten arvioinneissa otetaan paremmin huomioon tapa, jolla kyseistä lainsäädäntöä on konkreettisesti noudatettava ja sovellettava?
Does the Commission regard it as desirable that impact assessments of new Commission legislative proposals should take greater account of practical issues concerning compliance with and enforcement of legislation?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3898/08
WRITTEN QUESTION P-3898/08
Aihe: Sokeripöytäkirjan mukainen rahoitus viljelijöille
Subject: Funding to farmers under the Sugar Protocol
Milloin rahoitusta annettiin?
When was it paid?
Kuinka moni viljelijä on saanut rahoitusta?
How many farmers have received funding?
Millä mekanismeilla puolestaan varmistetaan, että rahoitusta saavat ne viljelijät, joille se on tarkoitettu?
What mechanisms are in place to ensure that the money is in turn paid to the farmers for whom it is intended?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3907/08
WRITTEN QUESTION P-3907/08
Aihe: Pangasiusfileiden tuonti
Subject: Imports of panga fish
Yhdysvallat on kieltänyt pangasiuksen tuonnin Kiinasta, koska kalassa on havaittu haitallisia aineita ja sen epäillään sisältävän antibiootteja.
The US has banned imports of Chinese panga, owing to the presence of polluting substances and the suspicion that they could contain antibiotics.
Vietnamilaisyritykset kasvattavat pangasiusta Mekong-joen suistossa, joka on pahasti saastunut.
Vietnamese companies raise panga in the highly polluted Mekong delta.
Onko komissio valmis lisäämään tuonnin valvontaa, jotta Euroopan kuluttajien turvallisuutta voitaisiin parantaa ja samalla noudattaa EU:n teknisiä, hygieenisiä, ympäristöä koskevia ja sosiaalisia normeja ja lievittää myös yhteisön kalastusalan vakavaa kriisiä, joka saattaa aiheutua vilpillisestä kilpailusta?
whether it is willing to intensify checks on such imports, with a view to offering stronger guarantees to consumers in the EU and ensuring strict compliance with the Union's technical, health, environmental and social norms, while also helping alleviate the grave crisis of the Community fisheries sector in the wake of possible cases of unfair competition?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3911/08
WRITTEN QUESTION P-3911/08
Aihe: Vanhat belgialaiset ajokortit, joista aiheutuu ongelmia Ranskassa
Subject: Old Belgian driving licences causing problems in France
Poliisi on Ranskan tietyissä departementeissa antanut sakkoja belgialaisille autonkuljettajille, joilla on vuotta 1989 vanhempi ajokortti.
In some districts in France, the police have been giving tickets to Belgian drivers with a pre‑1989 driving licence.
Kyseisessä ajokorttimallissa on reikä sen ylimmän ajoneuvoluokan kohdalla, jota ajokortti koskee.
On those licences, a hole is punched in the box for the highest valid category.
Ranskan poliisi tulkitsee tämän useimmiten väärin, mistä voi aiheutua 250 euron sakko belgialaisille autonkuljettajille.
The French police usually interpret this the wrong way, which can cost Belgian drivers a EUR 250 fine.
Jo useat belgialaiset ovat saaneet Ranskassa suureksi hämmästyksekseen tällaisen sakon.
Belgian motorists have already been fined in France because of this, generally to their considerable amazement.
Belgia vaatii nyt Ranskaa informoimaan poliisivoimiaan paremmin asiasta.
Belgium is now urging France to give its police force better information.
Onko komissio tietoinen tilanteesta?
Is the Commission acquainted with this situation?
Onko Ranskalla oikeus sakottaa Belgian kansalaisia, jos heillä on vuotta 1989 vanhempi belgialainen ajokortti?
Has France the right to fine Belgian citizens if they have a pre-1989 Belgian driving licence?
Ovatko sakot oikeutettuja ja suhteutettuja rikkomukseen?
Are such fines warranted and proportionate in the light of the offence?
Aikooko komissio ryhtyä toimiin ratkaistakseen tämän Belgian ja Ranskan välisen ongelman?
Is the Commission intending to act to resolve this problem between Belgium and France?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3912/08
WRITTEN QUESTION P-3912/08
Aihe: Romanian maataloustuottajille kotieläinjalostuksen alalla myönnetyt rahoitustuet
Subject: Financial support for livestock farmers in Romania
Valtion myöntämä tuki on 120 leitä laatuluokkaan E kuuluvaa sianruhoa kohden ja 100 leitä naudanruhoa kohden.
Thus, for E grade pig carcasses, state financial support stands at RON 120 per carcass, while for cattle it is RON 100.
Vuonna 2008 sianliha-alalle myönnettyjen tukien kokonaissumma on 200 000 000 leitä ja naudanliha-alalle myönnetty tukisumma 5 000 000 leitä.
The budget for the porcine sector is RON 200 million for 2008, while for the bovine sector it is RON 5 million.
Lisäksi tuottajien käytännön kokemus osoittaa, että sian kasvattamiseen kuluu kuusi kuukautta, ennen kuin sika saavuttaa teurastuskoon, kun taas naudan kasvattamiseen kuluu vastaavasti 18 kuukautta.
At the same time, it is known from farming practice that pigs need to be kept for 6 months before slaughter, while cattle require at least 18 months.
Tämän johdosta tuottajille aiheutuu ennen eläinten teurastusikää hyvin erisuuruisia kustannuksia.
This means that costs for farmers differ considerably in the run-up to slaughter.
Voiko komissio ilmoittaa – ottaen huomioon sen toimivallan valtiontukien summien määrittämisessä – mikä on sen kanta maanviljelijöihin kohdistettuihin tukitoimenpiteisiin ja maataloustuotannon rohkaisutoimiin sekä toisin sanoen maaseudun kehittämiseen?
Given the European Commission’s responsibilities as regards establishing the overall amount of state aid, I should like to ask its opinion on these support measures for farmers, on the promotion of agricultural production and, implicitly, on rural development.
Miten edistykseen ja maaseudun kehittämiseen perustuvaa politiikkaa voidaan toteuttaa, jos karjankasvattajat eivät hyödy tuista korvausten muodossa?
How will it be possible to pursue a policy based on progress and rural development if livestock farmers are not provided with financial incentives?
Mitä toimenpiteitä komissio aikoo käyttää naudankasvattajien tukemiseksi?
What measures in support of cattle breeders does the European Commission intend to promote?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3920/08
WRITTEN QUESTION P-3920/08
Aihe: Vähemmän energiaa kuluttaviin kalastusmenetelmiin vaihtamista koskeva rahoitus
Subject: Financing a shift to more energy-efficient fishing methods
Onko komissio kanssani samaa mieltä siitä, että kalastusalan yritysten tilanne on erittäin huolestuttava ja hälyttävä kalataloustuotteiden alhaisten hintojen ja etenkin polttoaineiden räjähdysmäisen hinnannousun takia?
Does the Commission agree with me that the economic situation in the fisheries industry is acutely worrying in the light of the low prices of fisheries products and, above all, soaring fuel costs?
Myöntääkö komissio, että Euroopan unioni on yhteisen kalastuspolitiikan myötä vastuussa alasta ja että kyseisen politiikan on pyrittävä mahdollistamaan mm. kalastusalan elinkelpoisuus ja kilpailukykyisyys sekä kohtuullinen elintaso siitä elantonsa saaville?
Is it aware that the EU has a responsibility to the industry in the framework of the CFP and that policy must be directed, inter alia , towards an economically viable, competitive fishing industry and a decent standard of living for everyone whose livelihood depends on fisheries?
Onko komissio kanssani samaa mieltä siitä, että nyt on välttämätöntä ja samalla mahdollista tehdä kalastuslaivastosta pikaisesti vähemmän energiaa kuluttava ja kestävämpi?
Does the Commission agree that there is now a need, and hence an opportunity, rapidly to make the fleet more energy-efficient and sustainable?
Aikooko komissio näin ollen antaa lisää määrärahoja – Euroopan kalatalousrahastossa jo olemassa olevien määrärahojen lisäksi – kalastajille, jotka ovat halukkaita vaihtamaan vähemmän energiaa kuluttaviin ja kestävämpiin kalastusmenetelmiin?
Will it therefore make extra money available, over and above that already available under the CFP, for fishermen who wish to switch to more energy-efficient and sustainable fishing methods?
Jos aikoo, miten paljon ja milloin varat ovat käytettävissä?
If so, how much money will be available, and when?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3921/08
WRITTEN QUESTION P-3921/08
Aihe: REACH – Täytäntöönpanon vaikutukset pieniin ja keskisuuriin yrityksiin
Subject: Transposition of REACH: the effect on SMEs
Asetus kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) astui voimaan 1. heinäkuuta 2007.
The regulation on the Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals (REACH) entered into force on 1 June 2007.
Euroopan kemikaalivirastolla (ECHA) on keskeinen rooli koko prosessin yhteensovittamisessa ja täytäntöönpanossa.
The European Chemicals Agency (ECHA) plays a central role in the coordination and transposition of the whole process.
Teollisuudelle ja viranomaisille annettiin suuntaviivoja, jotka mahdollistavat REACHin täytäntöönpanon.
Guidelines have been drawn up for companies and authorities to facilitate the transposition of REACH.
Teollisuudelle ja viranomaisille annetut suuntaviivat ovat yli 5 000 sivun laajuiset.
The guidelines for companies and the authorities take up over 5 000 pages.
Suuntaviivat eivät ole laillisesti sitovia ja ne ovat suurimmalta osalta saatavilla vain englanniksi.
They are not legally binding and still largely available only in English.
Sekä ECHA, jäsenvaltioiden viranomaiset että teollisuus noudattavat näitä suuntaviivoja.
ECHA, the authorities in the Member States and companies follow these guidelines.
Onko Euroopan komissio sitä mieltä, että 5 000 sivun laajuiset suuntaviivat vastaavat tavoitetta byrokratian vähentämisestä, jos asiaa tarkastellaan etenkin pienten ja keskisuurten yritysten kannalta?
Does the Commission think that the length of the guidelines (over 5 000 pages) is compatible with the aim of reducing bureaucracy, particularly for SMEs?
Miksi suuntaviivat ovat enimmäkseen saatavilla vain englanniksi?
Why are the guidelines largely available only in English?
Miten Euroopan komissio arvioi teollisuuden ja etenkin pienten ja keskisuurten yritysten käännöskustannuksia?
What is the Commission’s view of the problems posed for companies — in particular for SMEs — in terms of translating them?
Miten Euroopan komissio arvioi oikeusepävarmuutta, joka syntyy siitä, että viranomaiset ja teollisuus noudattavat suuntaviivoja, jotka eivät kuitenkaan ole laillisesti sitovia?
What is the Commission’s view of the legal uncertainty caused by authorities and companies following the guidelines, which are not legally binding?
Onko Euroopan komissio samaa mieltä siitä, että oikeudellisia kiistoja saattaa syntyä, koska suuntaviivat eivät ole oikeudellisesti sitovia?
Does the Commission share the view that the fact of the guidelines not being legally binding increases the risk of legal disputes?
Näin voi käydä erityisesti silloin, kun yritys menettelee suuntaviivojen vastaisesti, mikä puolestaan voi johtaa konflikteihin viranomaisten ja kilpailijoiden kanssa.
This particularly concerns cases where an undertaking does not adhere to the guidelines, with the possibility of subsequent clashes with authorities and competitors.
Mitä rangaistusmahdollisuuksia voidaan soveltaa, mikäli yritys menettelee suuntalinjojen vastaisesti?
What sanctions can be applied if an undertaking does not adhere to the guidelines?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3922/08
WRITTEN QUESTION P-3922/08
Aihe: Kipsiteollisuus Euroopan unionin päästökauppajärjestelmässä
Subject: The gypsum industry in the EU ETS
Muita rakennusmateriaaleja valmistavia toimintoja, kuten höyrykarkaistun kevytbetonin, käsitellyn puun, kalsiumsilikaattitiilten, kevyiden kalsiumsilikaattilevyjen ja ‑kaakeleiden valmistusta ei ole sisällytetty ehdotukseen, vaikka ne tuottavat enemmän CO 2 -päästöjä.
At the same time, other building material manufacturing activities, such as the production of autoclaved aerated concrete, processed wood, calcium silicate bricks, lightweight calcium silicate boards and tiles, are not included in the proposal despite producing higher CO 2 emissions.
Jos ehdotus hyväksytään nykyisessä muodossaan, se johtaa epäterveeseen materiaalien väliseen kilpailuun rakennusalalla ja heikentää päästöjen vähentämisen tehokkuutta.
If adopted in its present form, the proposal will lead to unfair competition among materials within the construction sector and undermine effectiveness in reducing emissions.
Mitä tieteellisiä perusteita ja tietoja komissio on käyttänyt eritellessään eri rakennustuotteita?
What scientific criteria and data has the Commission used to distinguish between construction products?
Minkä tieteellisten perusteiden pohjalta komissio on päätynyt rakennustuotteiden erilaiseen kohteluun?
What are the science-based grounds that the Commission has chosen for the differing treatment of construction products?
Miksi komissio ei sisällyttänyt ehdotukseen kaikkia rakennustuotteiden valmistusmenetelmiä, joissa lämpöteho on enemmän kuin 20 MW?
Why did the Commission not include all construction product manufacturing processes with a thermal input exceeding 20 MW in the proposal?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3925/08
WRITTEN QUESTION P-3925/08
Aihe: Viikoittainen enimmäistyöaika EU:ssa
Subject: Weekly working hours in the EU
Espanjalaisen El Pais -lehden haastattelussa työllisyysasioista vastaava komission jäsen totesi 30. kesäkuuta 2008, ettei ketään saa pakottaa työskentelemään yli 60:tta tuntia viikossa.
In an interview with the Spanish El Pais newspaper (30 June 2008), the Commissioner for employment indicated that ‘no one should be forced to work 60 hours per week’.
Lisäksi hän vakuutti, että viikoittainen enimmäistyöaika, jonka vahvistamisesta jäsenvaltiot ovat itse vastuussa, ei ylittäisi missään EU:ssa 48 tuntia.
In addition, he guaranteed that the maximum number of working hours per week to be established by the Member States would not exceed 48 hours throughout the EU.
Ottaen huomioon EU:n uuden työaikadirektiivin ja komission jäsenen lausunnot, voisiko komissio selventää, millaiset viikoittaista työaikaa koskevat säännökset tulevat olemaan, jos ja kun EU:n uusi työaikadirektiivi tulee voimaan?
In the light of the new EU working hours directive and the observations by the Commissioner during this interview, can the Commission outline the provisions which will apply to weekly working hours when and if the directive enters into force?
Onko mahdollista, että viikoittainen enimmäistyöaika voisi nousta esimerkiksi 60 tuntiin, jos jäsenvaltiot saavat päättää siitä itse, kuten komission jäsen totesi haastattelussa?
Given that the Commissioner indicated in the course of the interview that the Member States would opt for the upper limit, is it possible that this limit may be exceeded, possibly amounting to 60 hours per week?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3926/08
WRITTEN QUESTION P-3926/08
Aihe: Rakennerahastojen määrärahojen hakeminen
Subject: Applications for Structural Fund appropriations
Myös rakennerahastoihin jätettyjen rahoitushakemusten määrä on vähentynyt ja pienet ja keskisuuret yritykset, joiden kilpailukyky on heikentynyt, ovat pettyneitä.
The impact of this is felt by politicians on a daily basis and the result is growing disaffection with both the EU and the Member State authorities.
Tuloksena on epäluottamuksen lisääntyminen, ei ainoastaan EU:ta, vaan myös jäsenvaltioita kohtaan.
Can the Commission provide the following information: —
onko se laatinut tai aikooko se laatia pk-yrityksille yksityiskohtaiset ohjeet, jotta ne pystyisivät kussakin jäsenvaltiossa täyttämään ilman liiallista byrokratiaa muodollisuudet, jotka riippuvat kansallisista vaatimuksista, —
Has it drawn up or does it intend to draw up a step-by-step guide for small and medium-sized undertakings in each Member State enabling them to complete the specific formalities required undertake the various national systems without excessive bureaucracy? —
aikooko se ottaa käyttöön alakohtaisen tulostaulun kullekin jäsenvaltiolle tavoitteena paljastaa järjestelmän heikot kohdat ja varmistaa mahdollisimman tarkoituksenmukainen rahoituksen hyödyntäminen?
Does it intend to introduce a sectoral scoreboard for each Member State for the purpose of detecting weaknesses in the system and ensuring the most effective take-up of funding?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3927/08
WRITTEN QUESTION P-3927/08
Aihe: Irlanti ja koheesiopolitiikka 2007–2013
Subject: Ireland and Cohesion Policy 2007‑13