natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kotitapaturmien määrä sekä Italiassa että muualla maailmassa on huolestuttavan suuri.
Domestic accidents have taken on more than alarming proportions not only in Italy, but across all the Member States.
Käytettävissä olevien tilastotietojen perusteella voidaan todeta, että joka vuosi yli kolmelle miljoonalle ihmiselle sattuu kotitapaturma.
The statistical data at our disposal show that well over three million people have accidents at work each year, more than seven thousand of which are fatal.
Maailman terveysjärjestön mukaan kotitapaturmat, joita sattuu kaiken ikäisille ihmisille, ovat teollisuusmaissa pikkulasten yleisin kuolinsyy, joskin yleisesti ottaen useimmiten kotitapaturman uhreiksi joutuvat kotiäidit.
As the World Health Organisation has noted, these type of accidents, which affect all age groups, are the primary cause of child mortality in developed countries, even if housewives are the group most affected overall.
Kotitapaturmien syyt ovat moninaiset.
The causes of these accidents are multifarious.
Osa niitä johtuu huolimattomuudesta, turvallisuusnormien pinnallisesta tai huonosta tuntemuksesta ja/tai noudattamatta jättämisestä, kodeissa säilytettävistä vaarallisista laitteista tai kemiallisista aineista, sekä — ja ehkä ennen kaikkea — turvallisuuden ja ennaltaehkäisyn merkityksen riittämättömästä sisäistämisestä.
Some are due to a lack of attention, carelessness, a lack of awareness and/or failure to comply with safety standards, or to the presence of dangerous devices or chemical substances in the home but others, and perhaps the vast majority, are the result of the lack of an appropriate safety and prevention culture.
Italiassa 3. joulukuuta 1999 annetussa laissa n:o 493, joka koskee terveyden suojelua asunnoissa sekä vakuuttamista kotitapaturmia vastaan koskevia normeja Julkaistu Italian valtion virallisessa lehdessä n:o 303 28. joulukuuta 1999. , koti rinnastetaan työpaikkaan.
In Italy, Law No 493 of 3 December 1999, which lays down rules for the protection of health in the home and the introduction of insurance against domestic accidents Official Gazette of the Italian Republic No 303, 28.12.1999. considers the home to be a workplace.
Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä edellä mainitussa asiassa?
What action does the Council intend to take in this area?
Katsooko neuvosto olevan tarpeen ryhtyä toimiin kotiäitien suojelemiseksi Italian lainsäädännön tarjoaman esimerkin mukaisesti?
Would it consider introducing measures in favour of housewives based on the example provided in Italian law?
Samaa määritelmää sovelletaan kaikkiin tämän direktiivin 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin erityisdirektiiveihin, joista kemiallisia tekijöitä koskeva direktiivi on neljästoista.
The same definition applies to all individual directives within the meaning of Article 16(1) of the Directive, including the Chemical Agents Directive, which is the fourteenth such directive.
Näiden direktiivien soveltamisalan mahdollisesta laajentamisesta koskemaan kotitaloustyöntekijöitä neuvosto muistuttaa, että kaikkea uutta lainsäädäntöä koskeva aloiteoikeus kuuluu yksinomaan komission toimivaltaan.
As regards the possibility of extending the scope of these directives to housewives, the Council would point out that the right of initiative for all new legislation falls under the exclusive competence of the Commission.
Neuvostolle ei tähän mennessä ole toimitettu ehdotuksia, jotka olisivat kysyjän toivoman suuntaisia.
To date, the Council has not received any proposal along the lines sought by the Honourable Member.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2103/03
WRITTEN QUESTION P-2103/03
Onko komissio sitä mieltä, että euron käyttöönotto on edistänyt rajat ylittäviä sijoituksia euroalueella?
Does the Commission consider that the introduction of the euro has boosted cross-border investment for the participating states?
Voiko komissio lisäksi toimittaa Ruotsia koskevat luvut?
Could the Commission also give the figures for Sweden?
Kuten arvoisan parlamentinjäsenen kirjalliseen kysymykseen E-1350/03 Katso sivu 8. annetussa komission vastauksessa todetaan, saatavilla olevat ulkomaisia suoria sijoituksia (FDI) koskevat tiedot osoittavat, että euron käyttöönotto on vaikuttanut suotuisasti euroalueen maiden rajatylittäviin sijoituksiin.
As stated in the reply by the Commission to the Honorourable Member's written question E-1350/03 See page 8. , available data for Foreign Direct Investment (FDI) indicate that the introduction of the euro has had a favourable effect on cross-border investment for the participating countries.
Kehitystä voidaan pitää todisteena talous- ja rahaliiton (EMU) positiivisesta vaikutuksesta rajat ylittäviin suoriin sijoituksiin.
This can be interpreted as an evidence of a positive impact of the Economic and Monetary Union on cross-border direct investment.
Vuonna 2001 fuusioiden väheneminen ja talouden taantuminen aiheuttivat ulkomaisten suorien sijoitusten jyrkän vähenemisen sekä euroalueella että sen ulkopuolisissa jäsenvaltioissa.
In 2001, the slowdown in merger activity and depressed economic conditions entailed a sharp drop in FDI inflows for both the euro-area and other Member States.
Ruotsia koskevat ulkomaisten suorien sijoitusten Uudelleen sijoitetut tuotot poisluettuina. luvut ovat seuraavat:
The figures for foreign direct investmen Excludes reinvested earnings. for Sweden are as follows:
(milj. euroa) 1999 Astran ja Zenecan sulautuma sekä Volvo Personvagnarin siirtyminen Fordin omistukseen lisäsivät ulkomaisia suoria sijoituksia Ruotsiin noin 34 062 miljoonalla eurolla (300 miljardia Ruotsin kruunua) vuonna 1999.
(million euros) 1999 The merger between Astra and Zeneca and Ford's acquisition of Volvo Personvagnar boosted FDI inflow to Sweden by about EUR 34 062 million (SEK 300 billion) in 1999.
2000 2001 EU-15:stä Ruotsiin 45 185 12 061 8 646 Euroalueelta Ruotsiin 8 839 8 496 7 090 Euroalueen ulkopuolelta Ruotsiin 36 346 3 565 1 556 EU-15:n ulkopuolelta Ruotsiin 5 370 8 280 2 715 Lähde: Eurostat
2000 2001 From EU-15 to Sweden 45 185 12 061 8 646 From eurozone to Sweden 8 839 8 496 7 090 From non-eurozone to Sweden 36 346 3 565 1 556 From extra EU 15 to Sweden 5 370 8 280 2 715 Source: Eurostat
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2107/03
WRITTEN QUESTION P-2107/03
Aihe: Moldovassa toimivat valtioista riippumattomat järjestöt
Subject: Non-governmental organisations in Moldova
Voiko komissio ilmoittaa, mistä eri ohjelmista, hankkeista ja/tai budjettikohdista voidaan myöntää varoja Moldovassa toimivien, Moldovan oikeuden mukaisten valtioista riippumattomien järjestöjen toiminnan tukemiseen?
Can the Commission tell us which types of programme, project and/or budget lines can be called upon to support the activities in Moldova of NGOs set up under Moldovan law?
Voiko komissio ilmoittaa myös, mitkä kriteerit kyseisten valtioista riippumattomien järjestöjen on täytettävä, jotta ne voivat hakea tukea Euroopan unionilta?
Can it also state the criteria that the NGOs must meet before they can apply for subsidies from the European Union?
Komissio on sitoutunut tukemaan valtioista riippumattomia järjestöjä suoraan hankkeiden ja apurahojen välityksellä ja ottamaan ne mukaan aloitteisiinsa mahdollisuuksien mukaan.
The Commission is committed to supporting non-governmental organisations (NGOs) directly, through projects and grants, and to involving them whenever possible in its initiatives.
Komission valtuuskunta Ukrainassa, Moldovassa ja Valko-Venäjällä hallinnoi ohjelmaa, josta myönnetään pieniä apurahoja valtioista riippumattomille järjestöille kansanvaltaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen puitteissa.
The Delegation of the Commission to Ukraine, Moldova and Belarus is running a programme for small grants to NGOs in the framework of the European Initiative for Democracy and Human Rights.
Lisäksi Institutional Building Partnership Programme -ohjelman (IBPP) tarkoituksena on vahvistaa valtioista riippumattomia järjestöjä ja muita paikallisia aloitteita solmimalla kumppanuuksia unionin ja naapurimaiden vastaaviin elimiin.
In addition, the Institutional Building Partnership Programme (IBPP) is designed to strengthen NGOs and other local initiatives through partnership with similar bodies in the Union and neighbour countries.
IBPP:n jälleenrahoitusta ennakoidaan Moldovan vuoden 2003 toimintaohjelmaluonnoksessa.
Refinancing the IBPP is foreseen in the draft Action Programme (AP) 2003 for Moldova.
Moldovan toimintaohjelmaluonnokseen sisältyy myös —
The draft AP 2003 for Moldova also envisages: —
kansalaisyhteiskuntaa tukeva hanke, jonka tavoitteena on lisätä kansalaisyhteiskunnan vaikutusvaltaa politiikassa ja antaa kohdennettua tukea sosiaaliselle alalle kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kautta
a project to support civil society which aims to increase the influence of civil society in political life and to provide well-targeted support to the social sector through civil society organisations;
neljä eri hanketta, jotka toteutetaan yhteistyössä Euroopan neuvoston kanssa ja joiden tavoitteena on vahvistaa ihmisoikeuksien suojelua Moldovassa.
four different projects will be implemented with the Council of Europe, aimed at strengthening the protection of human rights in Moldova.
Hankkeet kattavat tuomarien, asianajajien, syyttäjien, työmarkkinajärjestöjen, valtioista riippumattomien järjestöjen ja oikeustieteen opiskelijoiden ihmisoikeuskoulutuksen.
The projects cover training of judges, lawyers, prosecutors, trade unions, NGOs and law students in human rights.
Niiden avulla tuetaan myös tarkistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan täytäntöönpanoa ja paikallisen demokratian vahvistamista.
They also cover assistance in the implementation of the Revised European Social Charter and assistance in strengthening local democracy.
Yhteisö antaa lisäksi rahoitustukea Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) välityksellä toimille, joilla torjutaan ihmis- ja naiskauppaa sekä ratkaistaan huumeiden käyttöön ja kauppaan liittyviä eri näkökohtia.
The Community is furthermore providing financial support through the United Nations Development Program (UNDP) for actions against trafficking in human beings and women, and tackling the various aspects of drug use and trafficking.
Valtioista riippumattomat järjestöt osallistuvat molempiin toimintoihin laajasti.
Both actions have a heavy involvement of NGOs.
Apurahojen saamisen edellytyksenä on, että kansalaisjärjestöt täyttävät kelpoisuuskriteerit, jotka on määritelty yksityiskohtaisesti kussakin ehdotuspyynnössä.
As regards the conditions for obtaining grants, NGOs have to satisfy the eligibility criteria set out in specific detail in each call for proposals.
Nämä kriteerit ilmoitetaan yhdessä ehdotuspyynnön kanssa, ne ovat avoimia ja kaikkien mahdollisten hakijoiden saatavilla.
These criteria are announced together with the call for proposals, are transparent, and accessible to all potential applicants.
Kriteereihin kuuluvat yleensä asemaa (voittoa tavoittelematon), maantieteellistä sijaintia, toimintahistoriaa ja taloudellista elinkelpoisuutta koskevat edellytykset.
They generally include conditions on the status (non-profit-making), geographic location, trade record and financial viability.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2108/03
WRITTEN QUESTION P-2108/03
Mitä mieltä neuvosto on siitä, että vuokratyöntekijöitä koskevasta direktiivistä ei päästy sopimukseen 3. kesäkuuta?
Will the Council please give its view on the failure to reach agreement on the Temporary Agency Workers Directive on 3 June?
Neuvosto haluaa korostaa, että yhteisen kannan käsittelyssä edistyttiin jo merkittävällä tavalla 3. kesäkuuta 2003 ja että tavoitteena on päästä poliittiseen yhteisymmärrykseen mahdollisimman pian.
In response to the Honourable Parliamentarian the Council would like to underline that, on 3 June 2003, substantial progress has already been made by the Council on this dossier on a common position with a view to reaching political agreement as soon as possible.
Neuvosto määritteli 6. maaliskuuta 2003 kolme tekijää, jotka ovat keskeisiä tasapainoisen poliittisen kompromissin kannalta.
On 6 March 2003, the Council identified the three key elements necessary for a balanced political compromise.
Puheenjohtajavaltio Kreikka laati tämän jälkeen välitysehdotuksen, johon kuuluvat 1 artiklan 3 kohta, 4 artikla ja uusi 11 artiklan 3 kohta, joka sisältää Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä tekemän ehdotuksen mukaisen siirtymäkauden ja jolla korvataan 5 artiklan 4 kohdassa oleva poikkeus.
The Greek Presidency consequently elaborated a compromise package comprising Article 1(3), Article 4 and a new Article 11(3) containing a transitional period, along the lines proposed by the European Parliament in its 1st reading, to replace the exemption in Article 5(4).
Välitysehdotuksesta keskusteltiin julkisessa käsittelyssä neuvostossa 3.6., mutta koska kysymys yhdenvertaisen kohtelun periaatteeseen myönnettävää poikkeusta koskevista siirtymäkauden toimenpiteistä on edelleen ratkaisematta, neuvosto totesi, ettei poliittiseen yhteisymmärrykseen voida tässä vaiheessa päästä, vaikka oli ilmennyt valmiutta edistyä asiassa.
This compromise package was discussed in a public session at the Council on 3 June but, as the question of the transitional arrangements concerning the exemption to the principle of equal treatment, still continued to be unsolved, the Council concluded that political agreement was not achievable at this stage, despite the willingness shown to make progress on this dossier.
Neuvosto on antanut Coreperille tehtäväksi jatkaa direktiivin käsittelyä.
The Council has mandated Coreper to pursue its work on this Directive.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2109/03
WRITTEN QUESTION P-2109/03
Etelä-Italian rannikolle saapuu jatkuvasti laittomia maahanmuuttajia.
Boatloads of illegal immigrants are continuing to land on the southern coasts of Italy.
Italian hallituksen toimenpiteiden seurauksena laiton maahanmuutto on vähentynyt 15 000 henkilöllä viimeisen vuoden aikana, mutta maa ei yksin pysty ratkaisemaan tätä suurta ongelmaa.
Although the Italian government's efforts to tackle this issue reduced the numbers by more than 15 thousand last year, Italy cannot solve this complex problem alone.
Olisiko komission mielestä tässä tilanteessa sovellettava periaatetta, jonka mukaan rahoituskustannukset jaetaan jäsenvaltioiden kesken, ja pyrittävä varmistamaan, että vuonna 1995 annetun ehdotuksen mukaisesti tulevat yhteistyösopimukset niiden maiden kanssa, joista laittomat maahanmuuttajat saapuvat, allekirjoittaa EU eikä yksittäinen jäsenvaltio?
Does the Commission not consider that it should apply the principle of financial burden-sharing between Member States and try to ensure that future cooperation agreements with States from which illegal immigrants come are no longer signed by individual countries but by the EU, in line with the proposal put forward in 1995?
Komissio kiinnittää 3. kesäkuuta 2003 antamassaan tiedonannossa Tiedonanto laitonta maahanmuuttoa koskevan yhteisen politiikan kehittämisestä, ihmisten salakuljetuksesta ja ihmiskaupasta, ulkorajoista ja laittomien maahanmuuttajien palauttamisesta — KOM(2003) 323 . erityisesti huomiota kustannusten jakamisen periaatteeseen ja unionin ulkorajojen tehokkaaseen valvontaan.
The Commission, in its Communication adopted on 3 June 2003 Communication on the development of a common policy on illegal immigration, smuggling and trafficking of human beings, external borders and the return of illegal residents — COM(2003) 323 . , pays particular attention to the principle of burden sharing and to the more efficient management of the external borders of the Union.
Samoin komissio katsoo, että tarvittava määrä olisi pikemminkin 140 miljoonaa euroa, jolloin laskelmiin voitaisiin ottaa mukaan myös yhdennetty palauttamisohjelma.
The Commission indicates, at the same time, that an amount of EUR 140 million would probably be more adequate based on reasonable estimates that would also take into account an integrated return programme.
Komissio katsoo, että yhteistyö unionin ulkopuolisten maiden kanssa siirtolaisuuskysymyksissä tulee vaatimaan tulevina vuosina erityishuomiota.
In this respect the recent European Council in Thessaloniki supported this approach inviting the Commission to pursue this line.
Se onkin esittänyt lähestymistapansa aiheeseen tiedonannossaan Siirtolaisuuskysymykset osaksi Euroopan unionin politiikkaa suhteissa unionin ulkopuolisiin maihin, jonka se antoi 3. joulukuuta 2002.
The Commission considers that co-operation with third counties in the area of migration will require increased attention in the coming years and has presented its approach in the Communication on integrating migration issues in the Union's relations with third countries that was presented on 3 December 2002.
Vuoropuhelua tulee tehostaa pääasiallisten lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa ja sen lisäksi tulee luoda konkreettista yhteistyötä laittoman siirtolaisuuden estämiseksi ja poistamiseksi.
Besides intensifying the dialogue with the main countries of origin and transit, concrete co-operation to prevent and combat illegal migration will be required.
Kyseisellä yhteisön ohjelmalla rahoitetaan toimia, jotka liittyvät luontevasti kansalliseen taikka muuhun kahdenväliseen tai alueelliseen yhteisön yhteistyöhön.
Once this Regulation will be adopted, the Community will dispose of a specific financial instrument to assist third countries in their efforts in better managing migratory flows in all their dimensions.
Samoin rahoitetaan erityisesti niihin unionin ulkopuolisiin maihin kohdistuvia toimia, jotka aktiivisesti valmistelevat tai panevat täytäntöön Euroopan yhteisön kanssa parafoituja, allekirjoitettuja tai tehtyjä takaisinottosopimuksia.
This Community program will finance actions which join in a coherent way national and other bilateral or regional Community co-operation and is intended in particular for third countries actively engaged in the preparation or implementation of a readmission agreement initialled, signed or concluded with the Community.
Unionin ulkopuolisten maiden kanssa tehdyt takaisinottosopimukset täydentävät olennaisesti laittomien siirtolaisten karkottamiseen ja palauttamiseen tähtäävien tehokkaiden säädösten ja käytänteiden omaksumista.
The Readmission Agreements concluded with third countries are an essential complement to the adoption of effective laws and efficient practices for the expulsion and return of illegal immigrants.
Tämän vuoksi neuvostoa kehotettiin tekemään takaisinottosopimuksia Euroopan yhteisön ja kyseeseen tulevien kolmansien maiden tai maaryhmien välillä tai sisällyttämään muihin näiden kanssa tehtäviin sopimuksiin takaisinottoa koskevia vakiolausekkeita.
The Council was, therefore, invited to conclude readmission agreements or to include readmission standard clauses in other agreements between the Community and relevant third countries or groups of countries.
Tähän mennessä yhteisö on allekirjoittanut takaisinottosopimuksen Hongkongin kanssa marraskuussa 2002, ja kyseisen sopimuksen odotetaan tulevan voimaan vuoden 2003 toisella puoliskolla.
So far the Community has signed a readmission agreement with Hong Kong in November 2002 which is expected to enter into force in the second half of 2003.
Sopimus Sri Lankan kanssa on parafoitu toukokuussa 2002 ja Macaon kanssa lokakuussa 2002.
Two other Agreements with Sri Lanka and Macao have been initialled in May 2002 and October 2002 respectively.
Lisäksi neuvosto on valtuuttanut komission neuvottelemaan yhteisön takaisinottosopimuksen Marokon, Venäjän, Pakistanin (syyskuu 2000), Ukrainan (kesäkuu 2002), Albanian, Algerian, Kiinan ja Turkin (marraskuu 2002) kanssa.
In addition, the Council also authorised the Commission to negotiate Community readmission agreements with Morocco, Russia, Pakistan (September 2000), Ukraine (June 2002), Albania, Algeria, China and Turkey (November 2002).
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2110/03
WRITTEN QUESTION P-2110/03
Aihe: Eurooppa-keskuksen sulkeminen Alankomaissa
Subject: Closure of the Europa Centrum in the Netherlands
Onko komissio tietoinen siitä, että Haagin Eurooppa-keskus suljetaan 1. heinäkuuta 2003?
Is the Commission aware that the Europa Centrum in the Hague, a foundation providing information on the EU, will close on 1 July 2003?
Miten komissio selittää sen, että Eurooppa-keskuksen säätiölle (Stichting Europa Centrum) ei myönnetty tukea vuodelle 2003?
How does the Commission explain that the foundation has not been granted a subsidy for 2003?
Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että Euroopan unionia ja sen toimielimiä koskevalla tiedottamisella on suuri merkitys?
Does the Commission agree with me that information on the European Union and its institutions is of crucial importance?
Miten komissio aikoo alkavana vuonna, jonka aikana EU:ssa on tiedossa merkittäviä tapahtumia (laajentuminen kymmenellä valtiolla, Euroopan parlamentin vaalit, lopullisen perustuslain laatiminen), huolehtia asianmukaisesta ja perusteellisesta tiedottamisesta Alankomaissa, nyt kun Eurooppa-keskus — joka oli olennainen tiedotuskanava nuorten keskuudessa ja kouluissa — ei voi enää vastata siitä?
How does the Commission plan to ensure that in the year ahead, in which events of major importance for the EU are on the agenda (enlargement to include ten new countries, European Parliament elections, drafting of a Constitution), reliable and detailed information can be provided in the Netherlands if the Europa Centrum foundation — which is a key source of information for young people and schools — is no longer able to take on this task?
Onko komissio valmis harkitsemaan tukihakemuksen uudelleenkäsittelyä?
Is the Commission prepared to reconsider the foundation's application for a subsidy?
Jos vastaus on myönteinen, milloin se voi antaa sitä koskevan päätöksensä?
If so, when will it be able to give its final answer?
Jos vastaus on kielteinen, miksei komissio harkitse hakemusta uudelleen?
If not, why not?
Komissio on tietoinen ja hyvin pahoillaan siitä, että Eurooppa-keskus suljetaan 1. heinäkuuta 2003.
The Commission is aware of and deeply regrets the fact that Europa Centrum will close on 1 July 2003.
Kuten arvoisa parlamentin jäsen muistuttaa, unionia ja sen toimielimiä koskeva tiedotus ja viestintä on erittäin tärkeää varsinkin Alankomaissa, josta tulee unionin puheenjohtajavaltio vuoden 2004 toisella puoliskolla.
Information and communication about the Union and its Institutions is extremely important, as the Honourable Member recalls, particularly in the Netherlands, which will assume the Union-presidency in the second half of 2004.
Eurooppa-keskuksen sulkeminen on siksi valitettavaa sekä komission että Alankomaiden kansallisten viranomaisten mielestä.
The loss of Europa Centrum is therefore clearly felt by the Commission and the national authorities in the Netherlands.
Uuden varainhoitoasetuksen Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, tehty 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, EYVL L 248, 16.9.2002 . mukaan avustuksia ei voida myöntää ehdotuspyyntöjen perusteella Eurooppa-keskuksen kaltaisille organisaatioille, jotka eivät voi toimia pelkästään hankekohtaisten tukien pohjalta.
As the Honourable Member knows, the new Financial Regulation Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities, OJ L 248, 16.9.2002 . prevents operating grants to organisations such as Europa Centrum which cannot exist solely on the basis of project-based subventions, via calls for proposals.
Hankekohtaisista avustuksista voidaan todeta, että koulutuksen ja kulttuurin pääosasto myönsi Eurooppa-keskukselle kaksi avustusta vuonna 2003 kansalaisjärjestöille ja Euroopan edun mukaisille yhdistyksille suunnattujen ehdotuspyyntöjen perusteella.
As far as this kind of project-based grants is concerned, the Europa Centrum has been awarded in 2003 two grants by the Directorate General (DG) for Education and Culture, in the framework of the Calls for Proposals addressed to Non-Governmental Organisations and Associations of European Interest.