natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lehdistötietojen mukaan saksalaiset jätealan yritykset ja Italian valtio ovat sopineet hätäapuohjelmasta, jonka perusteella Saksassa poltetaan toukokuun 2008 puolivälistä lähtien yhteensä 160 000 tonnia Campanian alueelta peräisin olevaa kotitalousjätettä.
According to press reports, a total of some 160 000t of household waste from the Campania region will be incinerated in Germany from mid‑May 2008 under an emergency assistance programme agreed between German waste management companies and the Italian State.
Pitääkö paikkansa, että Napolista ja Campanian alueelta peräisin olevaa jätettä on poltettu tai käsitelty Saksassa jo vuodesta 2001 lähtien hätäapupyyntöjen tai muiden sopimusten perusteella?
Is it true that, through urgent appeals for help or other agreements, waste from Naples and the Campania region has been incinerated, or disposed of, in Germany since as far back as 2001?
Kuinka monta tonnia Napolista ja Campanian alueelta peräisin olevaa jätettä tässä tapauksessa Saksassa on poltettu vuosina 2001–2008 ja missä laitoksissa jätteet on poltettu?
If so, how many tonnes of waste from Naples and Campania were incinerated in Germany between 2001 and 2008 and at which plants?
Kuinka paljon koko Italiasta on tuotu Saksaan jätettä poltettavaksi vuosina 2001–2008?
How much waste was brought into Germany from the whole of Italy for incineration between 2001 and 2008?
Pitääkö paikkansa, että jätettä on kuljetettu jo 1990-luvulta lähtien?
Is it true that there have been shipments of waste since the 1990s?
Onko kyseistä jätteiden vientiä Campanian alueelta ja muualta Italiasta, joko jätteiden kuljetusta tai itse polttamista, rahoitettu ja rahoitetaanko sitä suoraan tai epäsuorasti Euroopan unionin varoista?
Were, and are, these waste shipments from the Campania region or other parts of Italy directly or indirectly funded by EU money, either the transport thereof or the incineration itself?
Mistä ohjelmista rahoitusta tässä tapauksessa on myönnetty tai myönnetään?
If so, under which programmes?
Onko Campanian alueelta tai muualta Italiasta tuotu Saksaan vaarallisia jätteitä ja kuinka kauan niitä on tässä tapauksessa tuotu?
Are there any imports of hazardous waste from the Campania region or Italy into Germany, and if so, since when?
Perustuuko tämäkin mahdollinen jätteiden vienti hätäapusuunnitelmaan?
If so, are these exports also covered by an emergency assistance plan?
Voidaanko sulkea pois se mahdollisuus, että vaarallista jätettä tuotiin Italiasta kotitalousjätteenä ja jätettiin ilmoittamatta tai että se sekoitettiin kotitalousjätteeseen, joka sitten vietiin Saksaan poltettavaksi?
Can the possibility be ruled out that Italian hazardous waste was wrongly declared as household waste or mixed with household waste and is then exported to Germany for incineration?
Mitä tietoja komissiolla on siitä, tutkitaanko kotitalousjäte ennen polttamista sen varmistamiseksi, että kyse on todella kotitalousjätteestä?
Does the Commission have any information on whether the household waste is inspected prior to incineration in order to ascertain that it is indeed household waste?
Kuinka usein tällaisia pistokokeita tehdään?
How often are samples taken?
Mitä tietoja komissiolla on jätteiden vientiin/tuontiin osallistuneista yrityksistä?
What information does the Commission have on the companies involved in the export and import of waste?
Mitä tietoja komissiolla on yritysten suorittamasta valvonnasta?
What information does it have on the controls conducted by these companies?
Kuinka usein ja mitä pistokokeita suoritetaan ennen kuljetusta tai polttamispaikalla?
How often are samples taken prior to transport or at the incineration facility?
Missä tulokset julkaistaan?
Where are the results published?
Kuinka usein ja mitä pistokokeita Saksaan vietävien 160 000 jätetonnin yhteydessä suoritetaan?
How often and how many samples will be taken on the 160 000t of waste exported to Germany?
Onko komissiolla tietoa siitä, mistä lähtien Campanian alue ja muut Italian alueet aikovat esittää strategian EU:n vähimmäisvaatimusten mukaisten käsittelykapasiteettien luomiseksi?
Does the Commission have any information on when the Campania region and other regions in Italy will present a strategy on the creation of waste disposal and treatment facilities that meet EU standards?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3468/08
WRITTEN QUESTION P-3468/08
Aihe: EU:n ja Israelin ”suhteiden nostaminen uudelle tasolle”
Subject: EU‑Israel ‘upgrade’ of relations
Kun nyt laaditaan päätöstä ehdotetusta suhteiden nostamisesta uudelle tasolle, ottaako neuvosto tässä prosessissa huomioon EU:n ja Israelin välisen assosiaatiosopimuksen 2 artiklan, joka on perustana kyseisen sopimuksen määräyksille oleellisista eurooppalaisista arvoista, ihmisoikeuksista ja demokratian periaatteista?
As the political decision on the proposed ‘upgrade’ is currently being formulated now, is the Council considering, in this process, paragraph 2 of the EU‑Israel Association Agreement which bases the provisions of the above Agreement on the essential fundamentals of European values: respect for human rights and democratic principles Commission of the European Communities.
Euroopan yhteisöjen neuvosto, EU:n ja Israelin välinen assosiaatiosopimus, Bryssel, 2000.
EU‑Israel Association Agreement, Brussels, 2000. ?
Ottaako komissio huomioon myös Euroopan naapuruuspolitiikan EU-Israel-toimintasuunnitelmassa luetellut suhteiden painopisteet, joista yksi tärkeimmistä on ihmisoikeuksien suojelu?
In addition, is the Council also considering the ENP EU/Israel Action Plan's Priority for Action, which lists the protection of human rights as one of the main priorities of relations Commission of the European Communities.
Yhtyykö komissio EU:n ja Israelin assosiaatiosopimuksen 2 artiklan siihen tulkintaa, että EU:n ja Israelin suhteiden edellytyksenä on, että Israel kunnioittaa ihmisoikeuksia ja demokratian periaatteita?
Does the Council share the interpretation of paragraph 2, of the EU‑Israel Association Agreement, that it makes EU‑Israel relations conditional on Israel's respect for human rights and democratic principles?
Onko komission mielestä sopiva ajankohta ”nostaa suhteet uudelle tasolle”, kun otetaan huomioon tilanne kentällä?
Does the Council think that the timing of the proposed ‘upgrade’ is appropriate, with respect to the situation on the ground?
Mitä tulee suhteiden ”nostamiseen uudelle tasolle” EU–Israel-assosiaationeuvoston viime kokouksessa 16. kesäkuuta 2008, EU totesi, että Euroopan unioni odottaa yhteistyön vähittäistä vahvistamista eri keinoin sekä poliittisilla että alakohtaisilla tasoilla molempien osapuolten yhteisen edun mukaisesti sekä uusien mahdollisuuksien käyttämistä Israelin yhteistyön lisäämiseksi asianmukaisissa yhteisön ohjelmissa.
With respect to the ‘upgrading’ of bilateral relations, at the last EU‑Israel Association Council on 16 June 2008, the EU stated that the European Union looks forward to gradually strengthen cooperation by different means both at the political and sectorial levels in line with the common interest of both parties, and to make use of new possibilities to enhance Israeli cooperation in the relevant community programmes.
Suhteiden ”nostamisen” ajankohdan osalta todettakoon, että EU:n ja Israelin lähemmän kumppanuuden kehittäminen tapahtuu ja se on nähtävä lukuisten yhteisten etujen ja tavoitteiden valossa, joihin kuuluu erityisesti Israelin ja palestiinalaishallinnon välisen konfliktin ratkaiseminen toteuttamalla kahden valtion ratkaisu.
Regarding the timing of the upgrading, the process of developing a closer EU‑Israel partnership needs to be, and to be seen, in the context of the broad range of common interests and objectives which notably include the resolution of the Israeli-Palestinian conflict through the implementation of the two-state solution.
Olisi huomattava, että meneillään olevat tiiviit neuvottelut Annapolisin prosessin yhteydessä, Israelin suostuminen Gazan tulitaukoon Hamasin kanssa ja Israelin ja Syyrian viime aikoina Turkin välityksellä aloittamat keskustelut merkitsevät myönteistä kehitystä, joka olisi otettava huomioon.
It should be noted that the ongoing intense negotiations in the context of the Annapolis process, Israel's agreement to a Gaza truce with Hamas and the recent start of talks between Israel and Syria mediated by Turkey are positive developments which should be taken into account.
Vuoden 2008 EU–Israel-assosiaationeuvoston kokouksessa EU korosti olevan erittäin tärkeää saavuttaa nopeita ja konkreettisia tuloksia kentällä Israelin ja palestiinalaishallinnon välisten neuvottelujen tukemiseksi.
Finally, at the 2008 EU‑Israel Association Council the EU underlined the urgent need for swift and tangible results on the ground in order to sustain Israeli-Palestinian negotiations.
EU toisti, että siirtokuntien rakentaminen, tapahtuipa se missä hyvänsä miehitetyillä palestiinalaisalueilla, Itä-Jerusalem mukaan lukien, on kansainvälisen oikeuden mukaan laitonta, ja se kehotti kaikkia osapuolia työskentelemään tiiviisti Gazan rajanylityspaikkojen valvotun uudelleenavaamisen puolesta sekä humanitaarisista syistä että kauppavaihdon vuoksi.
It reiterated that settlement building anywhere in the occupied Palestinian Territories, including East Jerusalem, was illegal under international law and it called on all parties to work urgently for the controlled reopening of the crossings in and out of Gaza for both humanitarian reasons and commercial flows.
Tässä yhteydessä EU vaati Israelia täyttämään velvollisuutensa polttoaineen ja sähkön keskeytymättömien toimitusten osalta sekä kaiken muun humanitaarisen avun osalta.
In this context, it called on Israel to fulfil its obligations regarding the uninterrupted provision of fuel and electricity supplies, as well as that of all other humanitarian assistance.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3469/08
WRITTEN QUESTION P-3469/08
Aihe: Sukupuolten välistä tasa-arvoa edistävien toimintasuunnitelmien tai vastaavien suunnitelmien jatkaminen tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa
Subject: Continuation of the Gender Action Plan or an equivalent under the Seventh Framework Research Programme (FRP)
Tutkimuksen kuudennessa puiteohjelmassa otettiin käyttöön sukupuolten välistä tasa-arvoa edistävät toimintasuunnitelmat tasa-arvon valtavirtaistamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi.
Under the Sixth FRP the Gender Action Plan (GAP) was introduced as a means of achieving the gender mainstreaming objective.
Niiden avulla oli tarkoitus edistää naisten osallistumista tieteenharjoittajina EU:n tutkimushankkeisiin ja sukupuolinäkökohtien huomioon ottamista tutkimuskysymyksissä yleisesti.
The aim of the GAP was to increase the involvement of women scientists in EU research projects and ensure that greater account was taken of gender issues in the research sector in general.
Tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa ei enää ole välttämätöntä esittää sukupuolten välistä tasa-arvoa edistävää toimintasuunnitelmaa yhteistyöhankkeita ja huippuosaamisen verkostoja koskevien hakemusten jättämisen yhteydessä.
Under the Seventh FRP joint projects and networks of excellence are no longer required to submit a GAP when applying for funding.
Niitä koskevat toimen voidaan esittää vapaaehtoisesti sukupuolinäkökohtien käsittelyä koskevassa kohdassa.
Measures of this kind can be included voluntarily under the point ‘Consideration of gender aspects’.
Velvoite laatia sukupuolten välistä tasa-arvoa edistävät toimintasuunnitelmat on siis muutettu pelkäksi mahdollisuudeksi.
The requirement to submit a GAP has thus been downgraded to nothing more than an option.
Tämän välineen poistaminen voi antaa jäsenvaltioille ja tiedeyhteisölle negatiivisen signaalin naisten asemasta tieteessä.
Doing away with this instrument may send out the wrong message to the Member States and the scientific community regarding the importance of the issue of women and science.
Berliinissä 18.–19. huhtikuuta 2007 järjestetyssä sukupuolikysymystä tieteessä ja tasa-arvon synnyttämiä innovaatioita käsittelevässä konferenssissa komissio, jota edusti tutkimuksen pääosaston pääjohtajan sijainen, lupasi, että tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman sukupuolinäkökohtia koskevia vaatimuksia tarkastellaan viimeistään puolivälin arvioinnissa.
At the conference on ‘Gender in research — Innovation through equal opportunities’ held on 18 and 19 April 2007 in Berlin, the Commission, represented by the Deputy Director-General of DG Research, promised that the gender-related requirements laid down in the Seventh FRP would be reviewed at the latest when the interim assessment was carried out.
Kuinka tasa-arvon valtavirtaistaminen varmistetaan tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa?
How is the implementation of gender mainstreaming under the Seventh FRP being guaranteed?
Mitä välineitä on käytettävissä sitä varten?
What instruments are available for this purpose?
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä voidakseen noudattaa velvoitettaan lisätä naisten osallistumista tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman hankkeisiin (päätöksen 1982/2006/EY johdanto-osan 31 kappale)?
What measures is the Commission taking in order to honour its commitment to increase the involvement of women in projects under the Seventh FRP (Decision 1982/2006/EC, introduction, point 31)? 2.
Mitkä ovat komission kokemukset asiasta tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman käynnistymisestä lähtien?
In this respect, what trends has the Commission identified since the start of the Seventh FRP?
Jos tasa-arvon valtavirtaistamista koskevaa pakollista tavoitetta varten ei oteta käyttöön vaihtoehtoista välinettä, ei synny pitkäaikaista strategiaa.
In the absence of an alternative instrument, it is not clear what the long-term strategy is for achieving the mandatory gender mainstreaming objective?
Tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman uudessa huippuosaamista koskevassa aloitteessa – Ideat-ohjelmassa – nuorten tutkijoiden tukemista koskevalla osa-alueella (Euroopan tutkimusneuvoston itsenäisten aloittelevien tutkijoiden avustukset) naispuolisten tarkastajien osuus on vain 21 prosenttia.
Women make up only 21 % of the assessors at the first evaluation stage of the ERC Starting Independent Researcher Grants, which form part of the new excellence initiative under the Seventh FRP, the ‘Ideas’ specific programme.
Mitä mieltä komissio on tästä suhteesta?
What view does the Commission take of this figure?
Onko tarkoitus ryhtyä toimiin miesten ja naisten tasapainoisemman edustuksen varmistamiseksi hankkeiden tarkastamisessa (asetuksen (EY) N:o 1906/2006 19 artikla)?
Are measures being taken to achieve a better gender balance among the individuals involved in assessing projects (Regulation (EC) No 1906/2006, Article 19)?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3470/08
WRITTEN QUESTION P-3470/08
Aihe: EU:n maanjäristyspolitiikka – komission toimet Euroopan parlamentin asiaa koskevan päätöslauselman johdosta
Subject: EU policy on earthquakes - Commission action following the EP resolution on earthquakes
Euroopan parlamentti hyväksyi 14. marraskuuta 2007 pidetyssä täysistunnossaan päätöslauselman ( P6_TA(2007)0507 ), joka koskee maanjäristysten kokonaisvaltaista hallintaa EU:ssa sekä reagoinnin että vahinkojen korjaamisen kannalta.
On 14 November 2007, the European Parliament adopted in plenary sitting a resolution ( P6_TA(2007)0507 ) on an integrated approach to earthquakes by the EU, both as regards precautionary measures and response and rehabilitation.
Tämä päätöslauselma on ensimmäinen ja ainoa EU:n toimielimen tähän mennessä laatima asiakirja, joka käsittelee erityisesti ja yksinomaan maanjäristyksiä, ja siinä komissiota kehotetaan ryhtymään välittömästi konkreettisiin toimiin esimerkiksi pelastuspalvelujen, rakennusten suojaamisen sekä tämän alan rahoituksen ja tutkimuksen kehittämiseksi.
This resolution is the first and, so far, the only text adopted by a European institution solely and exclusively devoted to earthquakes which calls on the Commission forthwith to take a series of practical measures to improve, inter alia, civil defence, the strengthening of buildings, funding and research.
Miten komissio on vastannut Euroopan parlamentin edellä mainittuun päätöslauselmaan?
How has the Commission responded to the above European Parliament resolution?
Mitä komissio on tähän mennessä tehnyt ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä toteuttaakseen maanjäristysten hallintaa koskevia Euroopan parlamentin konkreettisia ehdotuksia?
What action has it taken so far and what action does it intend to take in the future to implement specific European Parliament proposals on addressing earthquakes?
Aikooko komissio ryhtyä välittömiin toimiin, kun otetaan huomioon, että viime aikoina Euroopassa samoin kuin muualla maailmassa on esiintynyt voimakasta seismistä toimintaa (8.6.2008 Kreikka, 29.5.2008 Islanti, 12.5.2008 Kiina ja 27.2.2008 Yhdistynyt kuningaskunta)?
Does the Commission intend to take immediate action, in view of the powerful seismic activity recently both in Europe and the rest of the world (in Greece on 8 June 2008, in Iceland on 29 May 2008, in China on 12 May 2008 and in the UK on 27 February 2008)?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3471/08
WRITTEN QUESTION P-3471/08
Aihe: Rakennerahasto-ohjelmat Kreikassa
Subject: Structural Funds programmes for Greece
Kreikkalainen sanomalehti ”Express” julkaisi 23. toukokuuta 2008 artikkelin Kreikan rakennerahasto-ohjelmien mahdollisesta jatkamisesta, joka viivyttäisi maksuja noin 4,7 miljoonan euron edestä vuoden 2009 loppuun saakka.
The Greek newspaper ‘ Express ’ of 23 May 2008 published an article on the possible extension of Structural Funds programmes for Greece, delaying some 4.7 billion of payments until the end of 2009.
Voiko komissio listata tähän jatkamiseen liittyvät ohjelmat?
Can the Commission list the programmes related to this extension?
Mitkä ovat syyt ohjelmien jatkamiseen?
What are the reasons for extending the programmes?
Voiko komissio toimittaa listan kaikista muista vuosien 2000–2006 ajanjakson rakennerahasto-ohjelmien jatkamisista?
Can the Commission provide a list of all the other extensions made to programmes for the 2000‑06 Structural Funds period?
Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1 .
Article 14 of Regulation (EC) No 1260/1999 OJ L 161, 26.6.1999, p.
14 artiklassa todetaan yksiselitteisesti, että ohjelmakausi kattaa 7 vuotta.
1. explicitly states that the programming shall cover seven years.
Saman asetuksen 31 artiklassa määrätään selvästi, että määrärahat vapautetaan automaattisesti kahden vuoden jälkeen.
Article 31 of the same Regulation explicitly foresees an automatic decommitment after two years.
Tästä säännöstä poikkeaminen on mahdollista vain rajatusti.
Only limited possibilities for exemption to this rule exist.
Voiko komissio selittää, kuinka tämä ohjelmien jatkaminen voidaan sovittaa yhteen sekä asetuksen tekstin että hengen kanssa?
Can the Commission explain how this extension can be matched with both the text and the spirit of the regulation?
Aiheuttavatko komission uudet päätökset ohjelmaan muita muutoksia?
Will the new Commission decisions entail other changes in the programme?
Tuleeko erityisesti yhteisrahoituksen määrään muutoksia?
In particular will there be a modification of the co-financing rates?
Jos tulee, niin kuinka paljon lisää EU:n rahoitusta Kreikka saa ohjelman alussa määrättyyn kokonaissijoitukseen verrattuna?
If so how much additional European funding will Greece receive against the initial overall total investment under the programme foreseen?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3472/08
WRITTEN QUESTION P-3472/08
Aihe: Barcelonan prosessi: Välimeren unioni – Länsi-Balkanin saaminen mukaan
Subject: ‘Barcelona Process: Union for the Mediterranean’ — Inclusion of the western Balkans
Komission esitettyä tiedonantonsa ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” (KOM(2008)0319) valtioiden ja hallitusten päämiesten on tarkoitus päättää asiasta virallisesti Pariisissa 13. heinäkuuta 2008 pidettävässä huippukokouksessa.
Following the presentation of the Commission Communication (COM(2008)0319) on the ‘Barcelona Process: Union for the Mediterranean’, a formal decision is to be taken on this document by the Heads of State and Government at the EU Summit on 13 July 2008 in Paris.
Neuvoston kesäkuussa 2008 pitämässä kokouksessa on määrä käsitellä komission tiedonantoon sisältyviä ehdotuksia.
The proposals contained in the Commission Communication are to be discussed at the Council meeting in June 2008.
Vuonna 1995 perustettu Barcelonan prosessi käsittää nykyisessä muodossaan 27 EU:n jäsenvaltiota ja 12 eteläistä Välimeren valtiota.
The Barcelona Process was launched in 1995 and currently covers 27 EU Member States and 12 countries on the southern Mediterranean rim.
Länsi-Balkanilla sijaitsevat maat Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro ja Albania ovat myös Välimeren maita, mutta ne eivät tällä hetkellä ole Barcelonan prosessin jäseniä.
The countries of the western Balkans — Croatia, Bosnia and Herzegovina, Montenegro and Albania — also border the Mediterranean but are not currently members of the Barcelona Process.
Montenegro ja Kroatia ovat pitäneet aloitetta ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni” myönteisenä, ja ne ovat jo ilmaisseet virallisesti halunsa osallistua huippukokoukseen.
Montenegro and Croatia have welcomed the ‘Barcelona Process: Union for the Mediterranean’ initiative and have already expressed an official desire to attend the Summit.
Miten neuvosto suhtautuu Länsi-Balkanin maiden haluun osallistua 13. heinäkuuta 2008 pidettävään huippukokoukseen Barcelonan prosessin täysivaltaisina jäseninä ottaen huomioon, ettei näitä maita ole vielä kutsuttu huippukokoukseen?
What is the Council's position on the desire expressed by the countries of the western Balkans to take part in the 13 July 2008 Summit as full members of the Barcelona Process, even though these countries have yet to receive an invitation to attend?
Harkitseeko neuvosto täysjäsenyydelle vaihtoehtoja, kuten tarkkailijan aseman käyttöönottoa?
Does the Council envisage any alternatives to full membership, such as the possibility of observer status?
Miten neuvosto suhtautuu siihen, jos tärkeät EU:n ja Välimeren kumppanit, kuten Turkki ja Egypti, jäävät mahdollisesti pois?
How will the Council react to the possibility that key EU Mediterranean partners such as Turkey or Egypt might not turn up?
Neuvosto haluaisi korostaa, että Albania otettiin jäseneksi Barcelonan prosessiin yhdeksännessä ulkoministerien Euro–Välimeri-kokouksessa Lissabonissa 5. ja 6.11.2007.
The Council would like to point out that Albania was welcomed as a member of the Barcelona Process at the 9th Euro-Mediterranean Meeting of Ministers of Foreign Affairs in Lisbon on 5‑6 November 2007.
Länsi-Balkanin maista Montenegron ja Kroatian lisäksi myös Bosnia ja Hertsegovina on virallisesti hakenut Barcelonan prosessin jäsenyyttä, ja samoin ovat tehneet Monaco ja Andorra.
Moreover, besides Montenegro and Croatia, Bosnia and Herzegovina is another country of the western Balkans to have officially requested to join the Barcelona Process, as have Monaco and Andorra.
Euro–Välimeri-kumppanuusmaiden ulkoasiainministerit käsittelevät jäsenyyteen liittyviä kysymyksiä vuosittaisessa kokouksessaan.
Issues related to membership of the process are dealt with by the Ministers of Foreign Affairs of the Euro-Mediterranean partnership at their annual meeting.
Heinäkuun 13. päivän huippukokouksesta todettakoon, että vieraiden kutsuminen on järjestäjämaan etuoikeus.
As far as the summit of 13 July is concerned, it is to be noted that it is the prerogative of the host country to invite guests.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3481/08
WRITTEN QUESTION P-3481/08
Aihe: EU:n rahoitus ja yritystoiminnan siirtäminen
Subject: EU funding and relocation