natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Interpretation manual of European Union habitats – EUR27. http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/2007_07_im.pdf (Reference 27/10/2009). esitetään tästä luontotyypistä ja muista liitteessä I mainituista luontotyypeistä yleinen kuvaus ja annetaan esimerkkejä erilaisista alatyypeistä.
Interpretation manual of European Union habitats — EUR27. http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/2007_07_im.pdf (Reference 27/10/2009). sets out the general description for this and other Annex I habitat types and provides examples of different subtypes.
Siinä mainitaan esimerkiksi pohjoismaisen luokittelun vastaava luokka ”711 Klippvegetation på fattiga bergarter” ja ”713 Klippvegetation på serpentinbergarter”.
For example it identifies among the corresponding categories the Nordic classification of ‘711 Klippvegetation på fattiga bergarter’ (Vegetation on nutrient poor rocks) and ‘713 Klippvegetation på serpentinbergarter’ (Vegetation on ultramafic/ultrabasic rocks).
Luettelo ei ole kattava ja jäsenvaltioiden tehtävänä on määrittää vastaavat alatyypit ja tarvittaessa vastaavuus kansallisten ja muiden asiaan liittyvien luokittelujärjestelmien välillä alueellaan.
This is not an exhaustive listing and it is for the member states to identify the corresponding subtypes including, where relevant, correspondence with national and other relevant classification systems, within their territory.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5254/09
WRITTEN QUESTION P-5254/09
esittäjä(t): Richard Howitt (S-D)
by Richard Howitt (S-D)
Aihe: Komission tuki työmarkkinaosapuolten väliselle vuoropuhelulle
Subject: Commission support for social dialogue
Voiko komissio kertoa, kuinka ammattiliitot ja eurooppalaisen julkishallinnon verkosto (EUPAN) edistyvät edellä mainituissa toimissa?
Can the Commission provide an update on progress with these developments between the trade unions and EUPAN, the EU Public Administration Network?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5255/09
WRITTEN QUESTION P-5255/09
esittäjä(t): Vilija Blinkevičiūtė (S-D)
by Vilija Blinkevičiūtė (S-D)
Aihe: Työllisyyden turvaaminen ja uusien työpaikkojen luominen
Subject: Safeguarding employment and creating new jobs
Eurostatin tietojen mukaan työttömyys on viime vuosina merkittävästi lisääntynyt monessa EU-maassa.
According to Eurostat figures, unemployment in many EU countries has substantially increased over recent years.
Näin on käynyt varsinkin Liettuassa.
This is particularly true of Lithuania.
Työttömyysasteen on ennustettu nousevan edelleen vuonna 2010 ja yltävän 20 prosenttiin tietyissä maissa, myös Liettuassa.
It is forecast that unemployment will continue to grow in 2010 and will approach 20 % in certain countries, including Lithuania.
Mihin erityistoimiin komissio aikoo ryhtyä olemassa olevien työpaikkojen säilyttämiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi, jotta voidaan suojella etenkin yhteiskunnan vähäosaisia jäsenvaltioissa?
What specific measures does the Commission intend to take to maintain existing jobs and create new ones in order to protect in particular the socially disadvantaged in the Member States?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5303/09
WRITTEN QUESTION P-5303/09
Aihe: Alueellisten tuotteiden rekisteröinti
Subject: The registration of regional products
Eurooppalainen laatupolitiikka on tarkasteltavana.
European food quality policy is currently under review.
Muutama kuukausi sitten päättyi kuulemisjakso, jonka aikana komissio sai lähes 560 lausuntoa 31 maasta.
A few months ago, a period of consultation during which the Commission received some 560 opinions from 31 countries came to an end.
Seuraavassa on esimerkkejä tuotteista, jotka ovat pitkään odottaneet käsittelyä: Liszkin makkara (kiełbasa lisiecka) (8.3.2006 lähtien), Ala-Karpaattien mesikastehunaja (podkarpacki miód spadziowy) (5.12.2006 lähtien), Zatorin karppi (karp zatorski) (26.4.2007 lähtien), Sechnan luumu (suska sechlońska) (23.4.2007 lähtien), Korczynin papu (fasola korczyńska) (29.3.2007 lähtien), Szydłówin luumu (śliwka szydłowska) (23.7.2007 lähtien), Varsovan papu (fasola wrzawska) (24.9.2007 lähtien), Drahimin hunaja (miód drahimski) (9.7.2007 lähtien) ja Krakovan rinkeli (obwarzanek krakowski) (4.2.2008 lähtien).
The list of products which have been on the waiting list for a long time includes the Liszki sausage (since 8 March 2006), honeydew honey from the Podkarpackie region, (since 5 December 2007), the Zator carp (since 26 April 2007), the Sechna prune (since 23 April 2007), the Korczyń bean (since 29 March 2007), the Szydlów prune (since 23 July 2007), the Wrzawy bean (since 24 September 2007) , Drahim honey (since 9 July 2007) and the Krakow pretzel (since 4 February 2008).
Muistutan, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. mukaan käsittely komissiossa ei saisi kestää 12 kuukautta pitempään.
It should be borne in mind that, according to Article 6 of Council Regulation (EC) No 510/2006, scrutiny by the Commission should not take longer than 12 months.
On huomattava, että komissio aikoo antaa asiaa koskevan lainsäädäntöaloitteen vasta vuoden 2010 toisella puoliskolla, joten vielä on aikaa laatia asiaankuuluvia ehdotuksia.
It is widely known that the Commission is only planning publication of a legislative proposal on this subject during the second half of 2010, so that there is still time to draw up appropriate proposals.
Alueellisille tuotteille on ominaista poikkeuksellinen laatu ja ainutlaatuinen maku.
Regional products stand out because of their exceptional quality and their unique taste.
Tämän lisäksi ne auttavat paitsi säilyttämään perinteitä ja suojelemaan kulttuuriperinnettä, myös ja ennen kaikkea edistämään kyseistä aluetta ja tarjoamaan uusia työpaikkoja.
Furthermore, they help not only to perpetuate traditions and preserve the cultural heritage, but above all to promote their region of origin and generate new jobs.
Uuden laatupolitiikan olisi ”avauduttava” paremmin uusista jäsenvaltioista tuleville tuotteille.
The new quality-centred policy should be more open to products originating from the new Member States.
Nykyisin suurin osa rekisteröidyistä tuotteista on peräisin neljästä jäsenvaltiosta.
However, most of the registered products today come from four Member States.
Tuotteen rekisteröintiä koskevien ehtojen on oltava avoimia ja hakijoille (siis tuottajille) sekä kuluttajille ymmärrettäviä.
Conditions to be met in order to register a given product should be transparent and intelligible for applicants (i.e. producers) and consumers.
Euroopan unionin jäsenvaltioissa kuluttajille on tarjolla valtava määrää erinomaisia tuotteita.
EU Member States have a great many superlative products to offer consumers.
Näiden tuotteiden edistäminen ei ole vähemmän tärkeää kuin niiden rekisteröinti.
The promotion of these products is no less important than the registration procedure.
Jotta kuluttajat ostaisivat näitä tuotteitta, kuluttajien on ensin saatava tietää, että ne ovat ylipäätään olemassa.
In order to buy these products, consumers must, in the first place, know that they actually exist.
Vain silloin voimme olla varmoja siitä, että – kuten komission jäsen sanoo –”elintarvikematkailu” kehittyy.
Only then will the growth of what the Commissioner terms ‘gastro-tourism’ really be assured.
Voiko komissio asettaa edellä mainittujen hakemusten käsittelyn korkeamman prioriteetin ja ilmoittaa, milloin tuotteiden rekisteröinti voi tulla voimaan?
In view of the above, will the Commission accord a higher priority to processing the abovementioned applications and give an indication when their registration could take effect?
Miten komissio voisi tehostaa hakemusten käsittelyä?
How could it improve the procedure for scrutinising applications?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5307/09
WRITTEN QUESTION P-5307/09
Aihe: Korean kanssa tehty vapaakauppasopimus – Turvalauseke ja tullinpalautusta koskeva lauseke
Subject: FTA with Korea — safeguard clause and duty drawback clause
EU:n ja Etelä-Korean neuvottelut vapaakauppasopimuksesta ovat päättyneet, ja Euroopan komissio aikoo allekirjoittaa sopimuksen lähiviikkoina.
The negotiations on the FTA between the EU and South Korea have been completed and the European Commission intends to sign the agreement within the next few weeks.
Sopimuksen allekirjoitustilaisuuden lähestymisestä huolimatta sopimuksen yksityiskohtia ei ole annettu julkisuuteen, mikä johtuu komission omaksumasta neuvotteluprosessia koskevasta salamyhkäisyydestä.
Despite the fact that the date of signature is drawing near, details about this agreement are still to emerge because of the opaque approach adopted by the Commission during the negotiating process.
Tästä on esimerkkinä se, että vapaakauppasopimusta koskeva lopullinen asiakirja lähetettiin viime hetkellä jäsenvaltioille ja että Euroopan parlamentti ei ole saanut sitä tähän päivään mennessä, mikä aiheuttaa suuren yleisön keskuudessa epäilyksiä kyseisen sopimuksen laillisuuden suhteen.
To give an example, the final text of the FTA was only sent to the Member States at the very last moment and the European Parliament is still to receive it, which calls into question the legitimacy of this agreement in the eyes of the public.
Sopimuksen neuvotteluihin liittyvä kiireellisyys on käsittämätöntä.
It is hard to understand why this agreement has been negotiated so quickly.
Käsittämätöntä on myös se, että komissio on käyttänyt painostuskeinona avainasemassa olevaa EU:n autoteollisuutta, jotta kyseinen sopimus saadaan tehtyä mahdollisimman nopeasti.
It is also incomprehensible that the Commission should use the car industry, a key sector in the EU industrial fabric, as a bargaining chip to conclude this agreement as speedily as possible.
Autoteollisuutta koskevat sopimuksen lausekkeet eivät ole tasapuolisia.
The clauses of this agreement are unfair for the car industry.
Alkuperäsääntöjä koskevien rajoitusten lieventäminen ja tullinpalautusta koskeva lauseke asettavat Euroopan teollisuuden epäedulliseen kilpailuasemaan ja muodostavat vakavaa laatua olevan ennakkotapauksen tulevia neuvotteluita silmällä pitäen.
Clauses such as the relaxation of the rules of origin thresholds and the duty drawback clause put the European industry at a competitive disadvantage and set a serious precedent for future negotiations.
Turvalauseke on toisaalta hyödytön käytännössä.
The safeguard clause is, furthermore, of no practical use.
Sitä voidaan soveltaa ainoastaan viiden vuoden määräajan kuluttua, mikä riittää Korean teollisuudelle, jotta se saavuttaa huomattavan markkinaosuuden, ja Euroopan teollisuuden on pakko vähentää tuotantoaan ja työpaikkojaan.
It can only be applied after five years, by which time the Korean industry will have gained a large share of the market and the European industry will have been forced to cut production and shed jobs.
Voiko komissio ilmoittaa tarkasti määrät, joiden perusteella se alkaa soveltaa turvalauseketta?
Can the Commission provide figures illustrating cases in which the safeguard clause would be activated?
Voiko toinen maa pyytää tullinpalautusta koskevan lausekkeen soveltamista suosituimmuuskohtelua koskevan lausekkeen nojalla?
Can other countries request application of the duty drawback clause by virtue of the most favoured nation clause?
Onko jokin maa jo pyytänyt sitä Euroopan komission kanssa käymiensä neuvotteluiden yhteydessä?
Have any countries already requested this in their negotiations with the European Commission?
Mitä määräyksiä komissio sisällyttää sopimukseen välttääkseen tulleihin perustumattomien uusien kaupan esteiden käyttöönoton?
What provisions are included in the agreement to avoid the introduction of la new non-tariff barriers?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5308/09
WRITTEN QUESTION P-5308/09
esittäjä(t): Daciana Octavia Sârbu (S&D)
by Daciana Octavia Sârbu (S-D)
Aihe: Alle 14-vuotiaat ja matkapuhelinten käyttö
Subject: Use of mobile telephones by children under the age of 14
Internetin ja muun viestintätekniikan, kuten matkapuhelinten, käyttö yleistyy nopeasti Euroopan unionissa tarjoten jokaiselle huomattavan määrän erilaisia mahdollisuuksia osallistumiseen, vastavuoroisuuteen ja luovuuteen.
The use of Internet and other communications technologies, for example mobile telephones, is spreading rapidly within the European Union, offering every individual a remarkable range of opportunities in terms of participation, interaction, creativity, etc.
Samalla uuteen tekniikkaan lasten käyttämänä liittyy edelleen useita riskejä.
At the same time, use of these technologies by children continues to present a number of risks.
Tieteellisten tutkimusten mukaan matkapuhelinten säteily on haitallista alle 18-vuotiaiden lasten immuunijärjestelmälle.
According to scientific research, radiation from mobile telephones is detrimental to the immune system of children under the age of 18.
Lisäksi matkapuhelinten käyttö heikentää merkittävästi unen laatua etenkin nuorilla.
Furthermore, the use of mobile telephones seriously disrupts sleep patterns, particularly in the case of young people.
Belgiassa tehty 2 500 nuorta käsittänyt tutkimus osoitti, että 20 % nuorista kärsi matkapuhelimen käytön aiheuttamista unihäiriöistä.
A survey carried out in Belgium covering 2 500 young people revealed that 20 % of them suffered sleep disorders caused by mobile telephone use.
Koska monissa jäsenvaltioissa ja esimerkiksi Ranskassa lainsäätäjät suosittelevat matkapuhelinten käytön kieltämistä alle 14-vuotiailta nuorilta, kysyn seuraavaa: 1.
In view of the fact that the legislature of a number of Member States, including France, has recommended a ban on the use of mobile telephones by young people under the age of 14: 1.
Aikooko komissio unionin tasolla tarjota vanhemmille entistä paremmin tietoja matkapuhelinten käytön haitallisista vaikutuksista lasten terveyteen? 2.
Does the Commission intend to provide parents with better information at European level regarding the harmful effects of mobile telephone use on the health of children? 2.
Onko komissio laatinut strategiaa, jolla kannustetaan matkapuhelinyhtiöitä antamaan nykyistä selkeämpiä tietoja kunkin matkapuhelinmallin säteilytasosta? 3.
Has the Commission formulated a strategy designed to encourage mobile telephone companies to provide clearer information concerning the level of radiation from each type of mobile handset? 3.
Kaavaileeko komissio unionin sääntöjä, jotka kieltävät matkapuhelinten käytön alle 14‑vuotiailta, jos se osoittautuu tarpeelliseksi?
Is the Commission envisaging European rules banning the use of mobile telephones by children under the age of 14, should this prove to be necessary?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5309/09
WRITTEN QUESTION P-5309/09
esittäjä(t): Mitro Repo (S-D)
by Mitro Repo (S-D)
Aihe: Pikalainoja koskeva sääntely ja tilastointi
Subject: Quick loans: regulation and statistics
Pikalainat ovat erityinen ongelma Pohjoismaissa ja leviämässä nopeasti muihin EU-maihin.
Quick loans are a particular problem in the Nordic countries and are rapidly spreading to other EU Member States.
Jo vuonna 2007 internetlainoja oli yhdeksässä ja tekstiviestilainoja kolmessa Suomen rahoitustarkastuksen aihetta käsittelevään kyselyyn vastanneessa maassa.
In 2007 Internet loans already existed in nine of the countries which replied to the Finnish Finance Inspectorate's survey on this matter, and text-message loans in three.
Suomessa pikaluottoja myönnettiin viime vuonna yli miljoona kappaletta.
Last year over a million quick loans were granted in Finland.
Pikaluotoilla tarkoitetaan nopeasti saatavia, summaltaan pieniä, alle kolmen kuukauden pituisia kulutusluottoja, joita myönnetään tekstiviesti- tai internethakemuksen perusteella ja joiden saamiseksi ei edellytetä vakuuksia.
‘Quick loans’ are rapidly obtainable consumer loans for small sums repayable over less than three months, granted on the basis of applications via text messaging or the Internet and for which no security is required.
Luottojen määrät vaihtelevat muutamasta kymmenestä eurosta 200 euroon, mutta kun lainoista perityt kustannukset muutetaan todelliseksi vuosikoroksi, voi keskimääräinen korko olla yli 500 prosenttia.
The amount of the loans varies from a few tens of euros up to EUR 200, but when the costs charged on the loans are converted into a real annual interest rate, the average rate can be over 500 %.
Kansalliseen harkintaan siis jää, sovelletaanko direktiivin säännöksiä myös näihin luottoihin.
It is therefore left to the discretion of the Member States whether the provisions of the directive are also applied to such loans.
Useissa jäsenvaltioissa pikaluottotoimintaa ei säännellä lainkaan.
In several Member States quick loan activity is not regulated at all.
Taustamuistiossa komission ehdotuksesta kuluttajansuojadirektiiviksi määritellään direktiivin koskevan juuri kulutusluottodirektiivin ulkopuolelle jääviä luottoja, mutta direktiiviehdotuksesta ei löydy säädöksiä, jotka koskisivat pikaluottotoiminnan ainakin Suomessa havaittuja keskeisiä ongelmia: velvollisuutta ilmoittaa todellinen vuosikorko, aikarajaa lakisääteisen viivästyskoron perimisen aloittamisesta, tekstiviestilainaa hakevan henkilön aukotonta tunnistamista, kieltoa maksaa lainoja yöaikaan ja pikalainayhtiöiden yhteistä asiakasrekisteriä.
A background note to the Commission proposal for the Consumer Credit Directive determines what loans should specifically be omitted from the scope of the directive, but the proposal for a directive does not contain any provisions covering the issues perceived at least in Finland as being crucial to quick loan activity: an obligation to state the real annual interest rate, a time limit on initiating collection of the legal late payment penalty, certain identification of the person applying for a text message loan, a prohibition on paying out loans at night and the creation of a joint client register for quick loan firms.
Monella ylivelkaantuneella on kestämätön tilanne, ja tätä yritetään paikata uusilla lainoilla pikalainayrityksistä.
For many people indebtedness is a temporary situation, and they try to bridge this with new loans from quick loan firms.
Nuoret, päihde‑ tai peliongelmaiset ja syrjäytyneet ovat erityisen suuressa vaarassa joutua päällekkäisten pikalainojen takia ylitsepääsemättömään velkakierteeseen.
Young people, those with drug or gambling problems and the socially excluded are at particular risk of falling into an inescapable cycle of debt as a result of accumulated quick loans.
Onko komissiolla ajanmukaisia tilastoja pikalainojen käytöstä ja mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä pikalainatoiminnan sääntelemiseksi?
Does the Commission have up-to-date statistics on the use of quick loans, and what measures does it propose to take to regulate activity in this area?
(6. marraskuuta 2009)
(6 November 2009)
Komissio on tietoinen tilanteesta Pohjoismaissa, joissa internet- ja tekstiviestilainat ovat melko yleisiä ja aiheuttavat ongelmia etenkin nuorille tai heikossa asemassa oleville henkilöille, jotka eivät usein pysty maksamaan luottoa takaisin.
The Commission is aware of the situation in the Nordic countries where Internet and SMS loans are rather widespread and cause problems, particularly for young people or vulnerable persons who often are not able to pay back the loan.
Komissiolla ei ole tilastotietoja internet- ja tekstiviestilainojen käytöstä eri jäsenvaltioissa.
The Commission does not have statistics on the use of Internet and SMS loans in different Member States.
Kuluttajille tarkoitettujen rahoituspalvelujen etämyynnistä annettu direktiivi 2002/65/EY EYVL L 271, 9.10.2002 . sekä uusi kulutusluottosopimuksista annettu direktiivi 2008/48/EY EUVL L 133, 22.5.2008. suojaavat kuluttajia, joille tarjotaan luottosopimusta internetin tai tekstiviestin välityksellä.
Consumers who are approached to conclude a loan contract via Internet or SMS are protected by the directive on Distance Marketing of Consumer Financial Services (2002/65/EC) OJ L 271, 9.10.2002. and by the new Directive on Credit Agreements for Consumers (2008/48/EC) OJ L 133, 22.5.2008. .
Kuluttajille tarkoitettujen rahoituspalvelujen etämyyntiä koskeva direktiivi on jo saatettu osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä.
The directive on Distance Marketing of Consumer Financial Services has already been transposed into the national laws of the Member States.
Sitä sovelletaan kaikkiin rahoituspalveluihin, myös luottoihin, eikä siinä aseteta kynnysarvoja palveluissa kyseessä oleville rahamäärille.
It applies to all consumer financial services, including credit, without setting any threshold for the amount of the service.
Direktiivissä säädetään, että kuluttajille on annettava tietyt tiedot hyvissä ajoin ennen sopimuksen tekemistä.
The directive provides for a set of information to be given to consumers in good time before the contract is concluded.
Jotta kuluttajat pystyvät saamaan kopion tiedoista milloin tahansa, ne on toimitettava pysyvällä välineellä (toisin sanoen välineellä, jonka avulla kuluttaja voi tallentaa tiedot siten, että ne ovat saatavissa myöhempää käyttöä varten tietojen käyttötarkoituksen kannalta asiamukaisen ajan, ja joka mahdollistaa tallennettujen tietojen tulostamisen muuttumattomina).
In order to enable the consumer at any time to reproduce it, the information has to be provided on a durable medium (i.e. any instrument which enables the consumer to store information in a way accessible for future reference for a period of time adequate for the purposes of the information and which allows the unchanged reproduction of the information stored).
Kuluttajalla on oikeus peruuttaa luottosopimus 14 vuorokauden kuluessa sopimuksen tekemisestä seuraamuksitta ja syytä ilmoittamatta, ja luotonantajan on ilmoitettava kuluttajalle tästä oikeudesta.
The consumer has the right to withdraw from the credit agreement within a period of 14 days after the conclusion of the contract, without penalty and without giving any reason, and the creditor must inform the consumer of this right.
Kulutusluottosopimuksia koskeva uusi direktiivi on sisällytettävä kansalliseen lainsäädäntöön viimeistään kesäkuussa 2010.
The deadline for transposition of the new Directive on Credit Agreements for Consumers is June 2010.
Direktiivin soveltamisalaan kuuluvat 200–75 000 euron suuruiset luottosopimukset.
This directive applies to credit agreements between EUR 200 and EUR 75 000.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vapaasti soveltaa kaikkia direktiivin säännöksiä tai joitakin niistä myös alle 200 euron luottosopimuksiin.
Member States, however, are free to apply all the provisions of the directive or some of them to credit agreements below EUR 200.
Kyseisen direktiivin mukaisesti luotonantajien on annettava kuluttajille tietyt tiedot hyvissä ajoin ennen sopimuksen tekemistä ja lisäksi osana luottosopimusta.
Under this directive, creditors have to provide consumers with a set of information in good time before the contract is concluded and also as part of the credit agreement.
Näihin tietoihin kuuluu luoton todellinen vuosikorko, joka ilmaisee kuluttajalle aiheutuvat luoton kokonaiskustannukset.
This information includes the indication of the annual percentage rate of charge representing the total cost of the credit to the consumer.
Kaikki tiedot on toimitettava pysyvällä välineellä.
All information has to be provided on a durable medium.
Ennen sopimuksen tekemistä annettavat tiedot on toimitettava vakiomuotoisina (vakiomuotoiset eurooppalaiset kulutusluottotiedot ‑lomake), ja niihin on tarvittaessa liitettävä asiaankuuluvat selitykset.
The pre-contractual information has to be supplied in a standardised form (Standard European Consumer Credit Information) accompanied, where appropriate, by adequate explanations.
Lisäksi luotonantajien on arvioitava kuluttajan kyky lainan takaisinmaksuun ennen luoton myöntämistä.
In addition, creditors are obliged to assess the consumer's ability to repay the loan before granting the credit.
Tämä vaatimus on erityisen tärkeä, kun on kyse nuorille suunnatuista lainoista.
This duty is particularly relevant for loans targeting young people.