natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Minkä verran varoja aiotaan myöntää keskisuurille yrityksille tarkoitettuun lainanantoon ja maksuvalmiuden parantamiseen elvytyssuunnitelma puitteissa?
What are the overall sums earmarked for lending to SMEs and increasing liquidity as part of the recovery programme?
Mitkä ovat suunnitelman ensimmäiset laskennalliset vaikutukset työllisyyteen? 3.
What is the initial measurable impact of the plan on employment? 3.
Mistä Lontoon huippukokouksessa hyväksytyn maailmanlaajuisen elvytys- ja uudistussuunnitelman toteuttamista koskevista konkreettisista toimenpiteistä G20-ryhmän valtiovarainministerit ja keskuspankin pääjohtajat päättivät kokouksessa, joka järjestettiin äskettäin 25.–27. huhtikuuta 2009 Washingtonissa?
What specific measures were decided at the recent summit of ministers of finance and the governors of central banks of the G20 Group on 25‑27 April 2009 in Washington on the implementation of the London summit meeting's Global Plan for Recovery and Reform?
Mitä muita tarkempia ehdotuksia esitettiin erityisesti kestävän maailmantalouden sekä kaikille oikeudenmukaisen ja elinkelpoisen taloudellisen elvyttämisen edistämisen puolesta?
Which specific proposals were submitted, in particular to promote a sustainable global economy and a just and viable recovery for all?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3697/09
WRITTEN QUESTION P-3697/09
Aihe: Lissabonin strategian seuranta
Subject: Follow-up to the Lisbon Strategy
Vuonna 2010 loppuu kasvua ja työllisyyttä koskeva Lissabonin strategia.
In 2010, the Lisbon Strategy for growth and employment in the EU will come to an end.
Vaikka monilla aloilla on saavutettu huomattavaa edistystä, läheskään kaikkia tavoitteita ei ole saavutettu.
Although considerable progress has been made in a variety of areas, by no means all the strategy's goals have been achieved.
Onko komissiolla suunnitelmia ”Lissabonin strategia 2:n” laatimiseksi vuoden 2010 jälkeiseksi ajaksi?
Does the Commission have plans to draw up a ‘new Lisbon Strategy’ for the period after 2010?
Miten sen valmistelu on käynnistetty?
If so, what approach is being taken to the preparations?
Ovatko työmarkkinaosapuolet ja muut siviiliyhteiskunnan organisaatiot siinä mukana?
Are the social partners and other civil society organisations involved?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3704/09
WRITTEN QUESTION P-3704/09
Lääkeväärennökset muodostavat merkittävän uhan kansanterveydelle ja yleiselle turvallisuudelle.
Counterfeit medicines are a major threat to public health and safety.
EU:n on ratkaistava ongelma, joka syntyy väärennysmenetelmien muuttumisesta entistä kehittyneimmiksi.
The EU is facing the problem that counterfeiting methods are becoming more sophisticated.
Vaara, että EU:hun virtaa lääkeväärennöksiä laittomien jakelukanavien kautta, kasvaa vuosittain.
The risk of counterfeit medicines entering the EU through illegal distribution channels increases every year.
Varsinainen ehdotus julkistettiin syksyllä 2008 ja se lähetettiin Euroopan parlamentille joulukuussa 2008 (KOM(2008)668).
The actual proposal was announced in autumn 2008 and was sent to the European Parliament in December 2008 (COM(2008)668).
Ehdotuksella pyritään erityisesti torjumaan se riski, että EU:n lääkkeiden lailliseen toimitusketjuun pääsee lääkeväärennöksiä.
The aim of this proposal is to address in particular the risk of counterfeit medicines entering the legal supply chain of medicines in the EU.
Ottaen huomioon, että lääkeväärennökset pääsevät EU:n lääkkeiden lailliseen toimitusketjuun ensisijaisesti Internetin kautta (Saksan liittovaltion rikospoliisin hiljan tekemän tutkimuksen mukaan kyseisten lääkeväärennösten osuus on 80 prosenttia), onko Euroopan komissio ryhtynyt riittäviin toimiin kuluttajien suojelemiseksi mainitusta lähteestä peräisin olevien vaarojen varalta?
As the main portal for counterfeit medicines entering the legal supply chain of medicines in the EU is primarily (80 %, as a recent study by the German Federal Criminal Police Office shows) the Internet, is the European Commission doing enough to protect the consumer from that source of danger?
Onko komissio tietoinen siitä, että laatimalla luettelo Internet-apteekeista ja sertifioimalla Internet-sivustoja estettäisiin laiton kauppa Internetissä ja että kyseiset toimet tarjoaisivat tehokkaan välineen lääkeväärennösten olemassaolon tärkeimmän syyn torjumiseksi?
Is the European Commission aware that listing Internet pharmacies and certifying Internet websites would hinder illegal Internet trade and be an efficient tool against the main source of counterfeit medicine in the EU?
Jos komissio vastaa myöntävästi, mikä on sen toimintasuunnitelma kyseisten välineiden käyttöön ottamiseksi?
And if so, what is the action plan for implementing such an instrument?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3710/09
WRITTEN QUESTION P-3710/09
(23. heinäkuuta 2009)
(23 July 2009)
Aihe: Saman yrityksen erilaiset sulkemisehdot Espanjassa ja Ruotsissa
Subject: Different closure terms offered by same firm, for mills in Spain and Sweden
Ruotsalainen yritys Rottneros AB on sulkenut tehtaansa Utansjössä Ruotsissa ja Mirandassa Espanjassa.
The Swedish firm Rottneros AB has closed its mills in Utansjö in Sweden and Miranda in Spain.
On myös luotu hanke uusien yritysten houkuttelemiseksi tehtaan alueelle.
A plan to attract new businesses onto the mill’s site has also been drawn up.
Yrityksen mukaan Mirandan tehtaan tilanne oli turvattu, sillä vuoden 2007 tulos oli 3,45 miljoonaa euroa.
In Miranda, where Rottneros had acknowledged that, with results of EUR 3.45 million in 2007, the mill was viable, the closure affects 250 jobs directly and 150 indirectly.
Tehtaan sulkeminen vaikuttaa suoraan 250 työpaikkaan ja epäsuorasti 150 työpaikkaan.
Workers were only finally informed of the closure at the last moment.
Tehtaan sulkemisesta kerrottiin työntekijöille vasta viime kädessä – päinvastoin heille annettiin vääriä lupauksia töiden jatkumisesta, minkä vuoksi työntekijät luopuivat merkittävästä osasta oikeuksiaan, mikä merkitsi työkustannuksien vähentymistä kolmella miljoonalla eurolla.
Until then the firm had, on the contrary, made false promises that the mill would remain open, promises which led the workers to give up a large number of their rights in order to cut labour costs by EUR 3 million.
Mirandassa valmistettujen tuotteiden myynnistä saadut tuotot – 3,5 miljoonaa euroa – jäivät Ruotsiin, mikä merkitsi yrityksen pääoman loppua.
Revenue from the sale of Miranda’s finished products, some EUR 3.5 million, stayed in Sweden, meaning that the mill was being drained of capital.
Siitä huolimatta Castilla ja Leonin aluehallitus ja Espanjan teollisuusministeriö sitoutuivat etsimään yrityksen toimintaan tarvittavan rahoituksen.
Despite this, the Castilla and León Regional Government and Spain’s Ministry of Industry agreed to seek the financing needed to keep the mill in business.
Loppujen lopuksi yritys päätti kuitenkin lopettaa toimintansa ja julisti itsensä maksukyvyttömäksi, minkä vuoksi työntekijöiden korvaukset maksetaan, kun osakkeet on myyty.
However, in the end, the firm decided to close down and declared the mill bankrupt, which means that workers will not receive redundancy payments until the assets have been sold.
Tällä aikaa työntekijät eivät ansaitse mitään, ja heidän on turvauduttava palkkaturvarahastoon.
Meanwhile, the workers will not have any income and will have to turn to the Wages Guarantee Fund Fogasa.
Pitääkö komissio hyväksyttävänä, että samaan yritykseen sovelletaan erilaisia ehtoja, jotka ovat riippuvaisia Euroopan unionin maasta, johon tehdas on sijoittunut?
Does the Commission consider it acceptable that workers in one country receive different closure terms from other workers employed by the same firm at a site in another country, when both these countries are EU Member States?
Eikö tässä ole kyse Euroopan unionin työntekijöiden yhtäläisen kohtelun periaatteen rikkomisesta?
Is this not a breach of the principle of equality of treatment for workers in the European Union?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3711/09
WRITTEN QUESTION P-3711/09
Aihe: Yhtenäinen eurooppalainen päivystävä palvelunumero
Subject: Single European on-call number
Saksan liittovaltion ja Brandenburgin sairaskassalääkäreiden järjestöt ovat käynnistäneet yhdessä eurooppalaisen aloitteen.
A joint European project has been launched by the National Association of Statutory Health Insurance (SHI) Physicians and the Brandenburg Association of SHI Physicians.
Ne esittivät komissiolle (INFSO-pääosastolle) vuonna 2007 järjestetyssä julkisessa kuulemisessa yhtenäisen eurooppalaisen päivystävän palvelunumeron käyttöön ottamista.
In 2007 they applied for a public consultation by the European Commission (DG INFSO) concerning an idea for introducing a single European on‑call number.
Ajatuksen lähtökohtana on, että yhtenäinen eurooppalainen päivystävä palvelunumero olisi yhteiskunnallisesti merkittävä, sillä 93 prosenttia saksalaisista käyttää lääkintäpalveluja muulloin kuin tavanomaisina päivystysaikoina.
The idea stemmed from the conviction that a single European on‑call number would be of great value to society, given that as many as 93 % of the German population receive medical care outside consulting hours.
Tuen kyseistä hanketta ja pidän yhtenäisen eurooppalaisen päivystävän palvelunumeron käyttöön ottamista mielekkäänä ja tarkoituksenmukaisena.
I support this project and consider the introduction of a European on‑call number to be worthwhile and necessary.
Edellä mainitun vuoksi kysyn komissiolta seuraavaa: 1.
Would the Commission therefore answer the following questions: 1.
Onko EU:n tason numeron virallisesta varaamisesta jo päätetty? 2.
Has the procedure to have such numbers officially allocated at EU level been completed? 2.
Millaiset mahdollisuudet hankkeen toteutumisella on?
What is the likelihood that this project will be successful?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3712/09
WRITTEN QUESTION P-3712/09
esittäjä(t): Andreas Schwab (PPE)
by Andreas Schwab (PPE)
Aihe: Matkapuhelimien kohdeverkkomaksut Bulgariassa
Subject: Mobile termination rates in Bulgaria
Kohdeverkkomaksut vaihtelevat 2 sentistä/minuutti Kyproksessa 11,5 senttiin minuutissa Bulgariassa (keskimäärin 8,55 senttiä).
Mobile termination rates vary widely in the EU, from two euro cents per minute in Cyprus to 11.5 euro cents per minute in Bulgaria (average: 8.55 euro cents).
Suuremmat kohdeverkkomaksut hankaloittavat kiinteiden verkkojen ylläpitäjien ja pienempien matkapuhelinverkkojen ylläpitäjien kilpailua suurten matkapuhelinverkkojen ylläpitäjien kanssa.
Higher mobile termination rates make it harder for fixed and small mobile operators to compete with large mobile operators.
Tällaiset erot ja toisistaan poikkeavat sääntelykäytännöt vahingoittavat sisämarkkinoita ja Euroopan kilpailukykyä.
These divergences, and differing regulatory approaches, undermine the single market and Europe’s competitiveness.
Bulgariassa peritään nykyisin 11,5 sentin kohdeverkkomaksua minuutilta.
Mobile termination rates in Bulgaria currently stand at 11.5 euro cents per minute.
Asioiden tila ei siis ole millään muotoa tyydyttävä, joten kysyn seuraavaa: 1.
As this is far from satisfactory, the following questions arise: 1.
Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa lähentääkseen kohdeverkkomaksuja mahdollisimman pian keskiarvon tasolle? 2.
What measures is the Commission taking to bring termination rates down at least to the average level as soon as possible? 2.
Millaista aikataulua komissio on suunnitellut asiassa?
What timescale does the Commission foresee for this?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3713/09
WRITTEN QUESTION P-3713/09
Aihe: Ilmaiset tai hinnoiltaan alennetut palvelunumerot Euroopan unionissa
Subject: Freephone or reduced-rate phone numbers within the European Union
Italiassa asuva Itävallan kansalainen yritti ottaa yhteyttä italialaisen autovuokraamon palvelunumeroon.
An Austrian citizen who was in Italy tried to call the freephone number of an Italian car rental firm.
Hän ei kuitenkaan saanut yhteyttä itävaltalaisella matkapuhelimellaan.
However, it was not possible for him to do so from his Austrian mobile phone.
Kyseiseen palvelunumeroon voidaan ottaa yhteyttä ainoastaan kansallisesta verkosta, joten nauhoitetussa viestissä todettiin, että kyseistä numeroa ei ole olemassa.
As the telephone number was one that can only be reached from national networks, a recorded message informed him that the number did not exist.
Puhelinkopin käyttäminen jäi kyseisen henkilön ainoaksi ratkaisuksi.
The only alternative which remained to him was to use a telephone box.
Monien verkkosivujen, tuotteiden ja kirjeyliöiden yhteydessä käytetään nykyisin pelkästään 0800-numeroita, joihin ei voida ottaa yhteyttä Itävallasta tai kulloisessakin maasta hankitusta matkapuhelimesta.
Many websites, products, letterheads, etc today have only 0800 numbers which can neither be telephoned from Austria nor from a mobile phone in the respective country.
Itävallan puhelinluettelossa todetaan, että 0800-numerot on lukittu ulkomailta tulevissa puheluissa.
Even the Austrian telephone book states that 0800 numbers in Austria are not open to calls from abroad.
Yhdysvalloista voidaan kuitenkin ottaa ongelmitta yhteyttä 0800-numeroon.
However, an 0800 number in the USA can be reached without any problem.
Samassa yhteydessä tosin todetaan, että palvelu ei ole ilmainen.
The caller is merely informed that the service is not free of charge.
EU:n sisäiset viestintämahdollisuudet ovat siis huonommat kuin yhdysvaltojen ja EU:n väliset viestintämahdollisuudet.
Communications within the EU are therefore worse than those between the USA and Europe.
Mitä toimia komissio kaavailee parantaakseen EU:n sisäisiä viestintämahdollisuuksia?
What measures does the Commission plan in order to improve communications within the EU?
Onko suunnitteilla toimia, joilla pyrittäisiin varmistamaan, että muiden kuin kansallisten verkkojen maksuttomat tai hinnoiltaan alennetut numerot olisivat EU:n alueella käytettävissä ainakin vastikkeellisesti?
Are measures planned which will make it possible to open up the various freephone or reduced‑rate phone numbers to calls from non‑national networks within the EU at least for a charge?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3714/09
WRITTEN QUESTION P-3714/09
Aihe: Niin kutsutut vihreät rahastot (Turkkiin asettautuneet islamilaiset sijoitusrahastot, holding-yhtiöt, pääomayhtiöt ja pienet yritykset)
Subject: ‘Green Funds’ (Islamic investment funds, holdings, corporations and small-scale companies based in Turkey)
Euroopan parlamentin päätöslauselmaan Turkkia koskevasta vuoden 2008 edistymiskertomuksesta ( P6_TA(2009)0134 ) lisättiin parlamentin kahden suurimman poliittisen ryhmän vaatimuksesta kohta, jossa kehotetaan Turkin hallitusta ja oikeusviranomaisia tehostamaan yhteistyötään EU:n jäsenvaltioiden ja viranomaisten kanssa rikosasioissa, joissa EU-kansalaiset ja unionin alueella asuvat henkilöt, joista useimmat ovat alkuperältään turkkilaisia, ovat joutuneet petoksen uhreiksi, kuten niin kutsuttujen ”vihreiden rahastojen” (Turkkiin asettautuneet islamilaiset sijoitusrahastot) ja Deniz Fenerin (Saksassa kotipaikkaansa pitävä hyväntekeväisyysjärjestö) tapauksessa.
In the European Parliament resolution on the 2008 progress report on Turkey ( P6_TA(2009)0134 ), a paragraph was added at the request of the two largest political groups in the European Parliament, requesting the Turkish Government and judicial authorities to cooperate better with EU Member States and authorities in criminal cases in which EU citizens and residents, mostly of Turkish descent, have been the victims of fraud, as in the case of, so-called ‘Green Funds’ (Islamic investment funds, holdings, corporations and small-scale companies based in Turkey) and in the case of ‘Deniz Feneri e.v.’, a charity based in Germany.
Paniko komissio tämän kohdan merkille Euroopan parlamentin päätöslauselmassa Turkkia koskevasta vuoden 2008 edistymiskertomuksesta?
Did the Commission take note of this paragraph in the European Parliament resolution to the progress report 2008 on Turkey?
Voiko komissio kuvailla yhteyksiään Turkin viranomaisten kanssa näiden ”vihreiden rahastojen” suhteen ja erityisesti syyllisten syytteeseen asettamista, mahdollisuutta maksaa uhreille korvauksia, Euroopassa yhä aktiivisten vilpillisten holding-yhtiöiden sulkemista sekä keinoja estää tällaiset petokset tulevaisuudessa?
Could the Commission describe the contacts between the European Commission and the Turkish authorities regarding these so-called ‘Green Funds’, especially with respect to the prosecution of the perpetrators, the possibility of compensation of victims, the closing down of fraudulent holdings that are still active in Europe, and ways to take effective action to prevent such fraud in the future?
Minkälaisia oikeudellisia tutkimuksia on käynnistetty?
Could the Commission explain what forms of legal investigation have been initiated?
Onko komissio halukas antamaan EU:n jäsenvaltioille ehdotuksia tällaisten petosten torjumiseksi ja tehokkaan oikeusavun tarjoamiseksi uhreille?
Is the Commission willing to draft proposals to the EU Member States in order to tackle this form of fraud and in order to provide effective legal support to the victims?
Jos on, mitä komissio aikoo esittää, ja koska sen voidaan odottaa antavan ehdotuksensa?
If so, what will the Commission's proposal be and when is this expected?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3715/09
WRITTEN QUESTION P-3715/09
Aihe: Lohenkalastuksen rahoittaminen
Subject: Salmon fishery funding
Aikooko komissio nopeuttaa pohjoisirlantilaisen Lough Agencyn tilien hyväksymistä varojen vapauttamiseksi lohenkalastuksen tukemista koskevaa suunnitelmaa (”Salmon Hardship Scheme”) varten?
Is the Commission willing to fast track the Lough Agency of Northern Ireland's account approval in order to release funding under the salmon hardship scheme?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3716/09
WRITTEN QUESTION P-3716/09
Aihe: EY:n ja Korean välinen vapaakauppasopimus: ILOn ja YK:n keskeiset yleissopimukset
Subject: EC — South Korea FTA: Core International Labour Organisation (ILO) and UN Conventions
Kuinka komissio aikoo varmistaa, että EY:n ja Korean välisellä vapaakauppasopimuksella lujitetaan ja edistetään sosiaalisia oikeuksia ja erityisesti siirtotyöläisten oikeutta perustaa ammattiyhdistyksiä ja liittyä niihin?
How will the Commission ensure that an EC‑Korea Free Trade Agreement (FTA) will strengthen and promote social rights, in particular the right of migrant workers to form and join trade unions?
Mitä komissio on tehnyt varmistaakseen, että Etelä-Korea ratifioi ja panee täytäntöön vielä ratifioimattomat neljä keskeistä ILOn yleissopimusta (sopimus nro 87, joka koskee ammatillista järjestäytymisvapautta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelua, sopimus nro 98, joka koskee järjestäytymisoikeutta ja oikeutta kollektiivisiin neuvotteluihin, sopimus nro 29, joka koskee pakkotyötä sekä sopimus nro 105, joka koskee pakkotyön poistamista) sekä siirtotyöläisiä koskevan YK:n yleissopimuksen?
What has the Commission done to ensure the ratification and implementation by South Korea of the remaining four core ILO conventions (No 87, Freedom of Association and Protection of the Right to Organise Convention; No 98, Right to Organise and Collective Bargaining Convention; No 29, Forced Labour Convention, and No 105, Abolition of Forced Labour Convention) as well as the UN Migrant Workers Convention?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3717/09
WRITTEN QUESTION P-3717/09
Aihe: Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA:n) hinnoittelujärjestelmä.
Subject: EASA charging system
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3718/09
WRITTEN QUESTION P-3718/09
Aihe: Kuluttajajärjestöjen valta turvata lentoyhtiöiden maksettavaksi määrätyt korvausmaksut
Subject: Power of consumer rights organisations to ensure payment of compensation by airlines
LBA (Luftfahrt–Bundesamt, lentomatkustajien oikeuksista vastaava saksalainen järjestö) määräsi, että eräälle äänestäjälleni on maksettava korvauksia Flybe-lentoyhtiön peruuntuneesta lennosta, jolla tämän oli määrä matkustaa Hannoverista 26.7.2007.
A constituent of mine was awarded compensation by the LBA (Luftfahrt-Bundesamt, the German organisation responsible for air passenger rights), for a cancelled FlyBE flight which he was due to take from Hanover on 26 July 2007.
Flybe on kuitenkin kieltäytynyt maksamasta korvausta, eikä LBA:lla ole valtaa ryhtyä toimiin yksittäisten vahinkovaatimusten korvaamiseksi: ilmeisesti sen korvausta koskeva vaatimus ei ollut oikeudellisesti sitova.
FlyBE, however, has refused to pay this compensation, and the LBA has no power to settle individual claims: its demand for compensation was apparently not legally binding.
Kun otetaan huomioon, että kyseisillä kuluttajajärjestöillä ei ole valtaa vahvistaa päätöksiään, on varsin ilmeistä, että lentoyhtiöt, kuten Flybe, voivat jäädä ilman rankaisua täysin hyväksymättömästä asiakaspalvelustaan.
As these consumer organisations have no power with which to uphold their decisions, it seems that airlines such as FlyBE are being allowed to escape punishment for less than acceptable customer service.
Onko EU:ssa voimassa olevaa lainsäädäntöä tällaisen väärinkäytön ehkäisemiseksi?
Is there any EU legislation to prevent such abuses from occurring?
Ja jos ei ole, olisiko tätä kysymystä syytä tarkastella huolellisesti?
And if not, is this something which should be carefully looked into?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3719/09
WRITTEN QUESTION P-3719/09
Aihe: Kosteaa rehua koskeva poikkeus
Subject: Moist feed derogation
Voiko komissio selittää, miksi rehun markkinoille saattamista ja käyttöä koskevaan asetukseen sisällytettiin kosteaa rehua koskeva poikkeus ja miksi se on nyttemmin poistettu?
Can the Commission provide an explanation as to why the moist feed derogation within the regulation establishing the marketing and use of feed was introduced and why it has now been removed?
Onko todisteita siitä, että kyseinen poikkeus olisi vaarantanut elintarviketurvallisuuden, karjan hyvinvoinnin taikka eläintuotteita käyttävien kuluttajien terveyden?
Is there any evidence that this derogation has endangered food safety, the welfare of livestock or the health of human consumers of animal products?
Onko todisteita siitä, että kyseinen poikkeus olisi vähentänyt avoimuutta kyseisten rehujen ostajien kannalta?
Is there any evidence that this derogation has resulted in a loss of transparency for the purchaser of such feeds?
Vaativatko korkean kosteuspitoisuuden omaavien rehujen ostajat lisätietojen sisällyttämistä lakisääteiseen ilmoitukseen?
Is there any demand from the purchasers of high moisture feeds for additional information to be given in the statutory declaration?
Elintarvikkeiden jalostuksen kosteilla rinnakkaistuotteilla on ruokittu karjaa satojen vuosien ajan ilman niitä tietoja, joita edellä mainitussa lainsäädännössä nyt vaaditaan.
Moist co-products from food processing operations have been fed to livestock for hundreds of years without the details that this legislation will now demand.
Katsooko komissio, että yksityiskohtaisemman lakisääteisen ilmoituksen antaminen viivyttää kyseisten pilaantuvien rehujen myyntiä, minkä vuoksi niiden tuoreus heikkenee, suurempi osa rehuista menee hukkaan ja kustannukset nousevat?
Does the Commission agree that the provision of a more detailed statutory declaration will delay the supply of these perishable feeds, resulting in a loss of freshness, increased wastage and greater cost?
Onko komissio arvioinut ja laskenut, paljonko lisää kaatopaikkakapasiteettia saatetaan tarvita, jos edellä mainittu lainsäädäntömuutos tekee rehumarkkinoista kyseisten pilaantuvien materiaalien kannattamattoman jakelupisteen?
Has the Commission assessed and calculated how much additional landfill capacity may be needed if these legislative changes make the animal feed market an uneconomic outlet for these perishable materials?
Onko komissio laskenut, paljonko lisää proteiinipitoista rehua joudutaan tuomaan Euroopan unionin ulkopuolelta panimojen ja tislaamojen sellaisten (ei-muuntogeenisten) rinnakkaistuotteiden korvaamiseksi, jotka poistuvat rehumarkkinoilta edellä mainitun lainsäädännön vuoksi?
Has the Commission calculated how much additional protein-rich feed will need to be imported from outside of the EU to replace the (non-GM) brewers’ and distillers’ co-products diverted from the animal feed market by this legislation?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-3720/09
WRITTEN QUESTION P-3720/09