natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kuinka paljon varoja tarvitaan ja kuinka paljon varoja on tällä hetkellä käytettävissä tämän hankkeen toteuttamiseen?
How much funding will be required and how much funding is available for the implementation of this project?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012114/2011
Question for written answer E-012114/2011
Aihe: Itämeren pilaantuneiden pohjakerrostumien hoito
Subject: Management of contaminated sediment in the Baltic Sea
Itämeri on suljettu ekosysteemi, joka reagoi hitaasti ympäristönsuojelutoimenpiteisiin.
The Baltic Sea is an inert ecosystem which responds only slowly to environmental protection measures.
Tämän vuoksi kouriintuntuvien tulosten aikaansaaminen vie aikaa.
As a result, achieving tangible results can be a time-consuming business.
Yksi Itämeren suojelun tavoitteista on siihen kerääntyneiden saasteiden vähentäminen ja niitä koskevien muutosten analysointi jne.
In the context of the protection of the Baltic Sea, one of the objectives is to reduce the volume of accumulated pollutants, analyse changes affecting those pollutants, etc.
Meren pohjassa on alueita, joilla pilaantuminen on niin laajaa, ettei yksikään elävä organismi selviä siellä.
In the Baltic Sea, some areas of the seabed are so polluted that no living organism can survive there.
Itämeren pohjaa tutkivat asiantuntijat ovat tästä tietoisia, ja Itämeren asemaksi on osoitettu pilaantumiselle erityisen alttiin meren asema.
Experts are aware of this fact and have awarded the Baltic Sea the status of Particularly Sensitive Sea Area.
Yksi Itämeren aluetta koskevan strategian ensimmäisen pilarin tärkeimmistä hankkeista koskee pilaantuneiden pohjakerrostumien kestävää hoitoa.
One of the main projects under the first pillar of the strategy for the Baltic Sea region concerns the ‘sustainable management of contaminated sediment’.
Haluan kysyä komissiolta, mitä edistymistä on tapahtunut käsittelytekniikoihin liittyvien suositusten ja toimenpiteiden kehittämisessä sekä arviointia ja päätöksentekoa koskevan päättelyn järjestelmän kehittämisessä.
What progress has been made in drawing up recommendations and measures concerning the use of treatment technologies and in developing arrangements for carrying out assessments and reasoned decision-making?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012115/2011
Question for written answer E-012115/2011
Aihe: Ekologisesti kestävät risteilyt Itämerellä
Subject: Environmentally sustainable cruises in the Baltic Sea
Noin 13 prosenttia maailman risteilyistä tehdään Itämeren alueella.
Around 13 % of world cruises take place in the Baltic Sea region.
Risteilyt ovat tärkeä keino edistää Itämeren alueen matkailua.
Cruises are an important way of boosting the development of tourism in the Baltic Sea region.
Vapaa-ajanvietto ja matkailu merellä on tällä hetkellä yhä suositumpaa, ja niiden määrä on kasvussa.
At present, nautical recreation and tourism are becoming increasingly popular and are in full growth.
Olisi kuitenkin kiinnitettävä huomiota siihen, että Maailman luonnonsäätiön (WWF) laatimassa tutkimuksessa esitettyjen päätelmien mukaan risteilyaluksia vastaanottavista Itämeren 20 satamasta vain kolmessa on riittävät valmiudet alusten jätehuoltoa ja puhdistamista varten.
However, attention should be drawn to the fact that, according to the findings of a study by the World Wildlife Fund (WWF), only 3 out of 20 of the Baltic Sea ports that can accommodate cruise ships have sufficient capacity to take on their waste and clean it up.
Risteilyalukset laskevat Itämereen tuhansia tonneja käsittelemättömiä jätevesiä ja muita jätteitä, ja ne ovat Itämeren vesille kasvava ekologinen uhka.
Thousands of tonnes of untreated sewage and other waste discharged by cruise ships in the Baltic Sea are therefore a growing environmental threat to the waters of the Baltic Sea.
Yksi Itämeren aluetta koskevan strategian kolmannen pilarin tärkeimmistä hankkeista koskee tarvittavien olosuhteiden luomista Itämeren ekologisesti kestäviä risteilyjä varten.
One of the flagship projects of the third pillar of the Baltic Sea strategy is to create the right conditions for environmentally sustainable cruises in the Baltic Sea.
Voiko komissio antaa tietoa tällä hetkellä valmisteilla olevista ohjelmista, joilla pyritään luomaan tarvittavat olosuhteet Itämeren ekologisesti kestäviä risteilyjä varten?
Can the Commission provide any information on the programmes currently being drawn up with a view to creating the right conditions for environmentally sustainable cruises in the Baltic Sea?
Miten komissio aikoo helpottaa risteilyjen kehittämistä Itämerellä ja edistää niiden kestävyyttä?
How does it plan to facilitate the growth of cruises in the Baltic Sea and to promote their sustainability?
Vai aikooko komissio lujittaa risteilyaluksiin sovellettavia ympäristövaatimuksia?
Does it intend to tighten up the environmental requirements applicable to cruise ships?
Mitkä ovat tarvittavat varat ja mitä varoja hankkeen toteutukseen on tällä hetkellä varattu?
What funding is necessary, and what funding is currently being granted, in order to implement this project?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012116/2011
Question for written answer E-012116/2011
Aihe: Kulttuuri- ja luonnonperinnön säilyttäminen Itämeren alueella
Subject: Preserving the cultural and natural heritage of the Baltic Sea region
Itämeren alueen luonne ja kulttuuri- ja luonnonperinnön säilyttäminen liittyvät tiiviisti yhteen.
The quality of the Baltic Sea region is closely linked with the preservation of its cultural and natural heritage.
Matkailuala myötävaikuttaa merkittävästi taloudelliseen kehitykseen.
The tourist industry makes a crucial contribution to economic development.
On kuitenkin monia esimerkkejä, jotka todistavat, että huonosti suunniteltu maisema- ja kulttuuriperinnön sopeuttaminen matkailun tarpeisiin saattaa olla uhka Itämeren alueen kauneudelle ja monipuolisuudelle.
However, there are many instances that show how bad planning in the adaptation of the landscape and cultural heritage to the needs of tourism may be a threat to the beauty and diversity of the Baltic Sea region.
Jotta matkailun kannalta houkuttelevia alueita voitaisiin hyödyntää kattavasti, on kehitettävä johdonmukaisia luonnon- ja kulttuuriperintöä koskevia strategioita.
In order take full advantage of areas that are attractive to tourists, strategies for the natural and cultural heritage need to be consistently developed.
Erityistä huomiota on kiinnitettävä politiikan määrittelyyn kulttuuriperinnön ja maiseman osalta, sillä ne ovat tärkeitä tekijöitä taloudelliselle kehitykselle.
Particular attention should be paid to determining a policy for the cultural heritage and the landscape as a major factor in economic development.
On korostettava vaatimusta suojella luonnonvaraisia rannikkoalueita, maisemaa ja kulttuuriperintöä, sillä ne ovat resursseja, joilla voidaan tulevaisuudessa varmistaa Itämeren alueen kestävä taloudellinen kehitys.
It is vital to protect natural coastal areas, the landscape and the cultural heritage, since these are the resources that can ensure the sustainable economic development of the Baltic Sea region in the future.
Yksi Itämeri-strategian kolmannen pilarin päähankkeista on kulttuuri- ja luonnonperinnön säilyttäminen.
One of the flagship projects under the third pillar of the strategy for the Baltic Sea Region seeks to preserve its cultural and natural heritage.
Voiko komissio kertoa, mitä painopisteitä on määritelty kulttuuri- ja luonnonperinnön osatekijöiden säilyttämiseksi ja elvyttämiseksi?
Can the Commission state what priorities have been determined with a view to preserving and reviving features of the cultural and natural heritage?
Kuinka paljon varoja tarvitaan ja kuinka paljon varoja on tällä hetkellä käytettävissä tämän hankkeen toteuttamiseen?
How much funding will be needed how much funding is currently available for the implementation of this project?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012117/2011
Question for written answer E-012117/2011
Aihe: Maaseutu- ja rannikkomatkailu Itämeren alueella
Subject: Rural and coastal tourism in the Baltic Sea region
Itämeren alueella on valtavia ekomatkailun alan mahdollisuuksia: luonnonmukaisia rannikoita, järviä ja lampia sekä metsiä.
The Baltic Sea region has enormous potential for ‘green’ tourism — a natural coastline, inland lakes and forests.
Alueelle on tunnusomaista aito ja hyvin suojeltu luonto erityisesti maaseutualueiden maantieteellisten olosuhteiden ja kaupungistumista koskevan kehityksen vuoksi.
An authentic, well-protected environment is typical of this region because of its geographical situation and urbanisation, especially in rural areas.
Maaseutu- ja rannikkomatkailulla on merkittävä tehtävä Itämeren alueella: sillä edistetään yhtenäisempää ja kestävämpää matkailun kehittämistä ja täyden potentiaalin hyödyntämistä.
Rural and coastal tourism plays an important role in the Baltic Sea region: it promotes the development of an integrated, more sustainable tourism and helps it to achieve its full potential.
Yksi Itämeren aluetta koskevan strategian kolmannen pilarin tärkeimmistä hankkeista koskee matkailijoiden houkuttelemista maaseutualueille ja erityisesti rannikolle.
One of the flagship projects of the third pillar of the Baltic Sea strategy is to attract tourists to rural areas, especially coastal ones.
Voiko komissio ilmoittaa, millä toimilla pyritään tukemaan maaseutu- ja rannikkomatkailun alan yhteisiä toimenpiteitä?
Can the Commission say what measures it will take to support the joint action package concerning rural and coastal tourism?
Miten matkailuverkoston kehittämisessä on edistytty?
What progress has been made in developing a tourism network?
Aiotaanko tässä hankkeessa panostaa enemmän ekomatkailun kehittämiseen?
In this project, are there any plans to place greater emphasis on the development of ecotourism?
Mitkä valtiot osallistuvat hankkeen toteuttamiseen?
Which countries are participating in the implementation of this project?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012118/2011
Question for written answer E-012118/2011
Aihe: Kestävä matkailu Itämeren alueella
Subject: Sustainable tourism in the Baltic Sea region
Kestävällä matkailulla on oltava merkittävä rooli Itämeren alueiden paikallisissa talouksissa, sillä ala tuottaa merkittävän osan bruttokansantuotteesta niin paikallisella, alueellisella, kansallisella kuin Euroopan unioninkin tasolla.
Sustainable tourism should play an important role in the local economies of the Baltic Sea regions, as this sector makes a significant contribution to local, regional, national and European GDP, in addition to job creation.
Valtioiden olisi asetettava ala ensiarvoiseen asemaan.
Governments should therefore give priority to this sector.
Matkailulla on erittäin tärkeä merkitys aluekehityksen ja alueellisen koheesion edistämiselle.
Tourism plays a very important role in promoting regional development and territorial cohesion.
Itämeren alueen kaupunkien vetovoima tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden kehittää kestävää matkailua.
The appeal of towns and cities in the Baltic Sea region provides a unique opportunity to develop sustainable tourism.
Yksi Itämeren strategian kolmanteen pilariin kuuluvista tärkeimmistä hankkeista liittyy kestävää matkailua koskevien strategioiden suunnitteluun.
One of the flagship projects of the third pillar of the Baltic Sea strategy includes the development of strategies for sustainable tourism.
Voiko komissio antaa tietoja niistä pilottihankkeista, joiden toteutus on jo aloitettu?
Can the Commission provide any information on the pilot projects which have begun to be implemented?
Miten tämän makroalueen kilpailukyvyn ja laadun kehittämistä aiotaan edistää pitkällä aikavälillä?
How does it plan to encourage the competitive, high-quality development of this macro-region in the long-term?
Mitkä ovat tärkeimmät suuntaviivat vetovoimaisen ja erityislaatuisen matkailun kehittämiselle Itämeren alueella?
What are the main guidelines that have been established with a view to developing an attractive, specific form of tourism in the Baltic Sea area?
Mitkä Itämeren alueen kumppanit osallistuvat tähän hankkeeseen?
Which partners in the Baltic Sea region are involved in this project?
Paljonko varoja tarvitaan ja paljonko niitä on tällä hetkellä myönnetty hankkeen toteuttamiseen?
What funding is necessary, and what funding is currently being granted, in order to implement this project?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012119/2011
Question for written answer E-012119/2011
Itämeren strategian ensimmäisen pilarin toinen ensisijainen aihealue koskee luonnonalueiden ja biologisen monimuotoisuuden suojelua, johon kuuluvat myös kalavarat.
The second priority area of the first pillar of the EU strategy for the Baltic Sea region concerns the conservation of wildlife areas and biological diversity, including fish stocks.
Viime vuosien aikana on havaittu, että vaelluskalojen kannat ovat selvästi pienentyneet ihmisen ja biologisen toiminnan kielteisten vaikutusten vuoksi.
In recent years, there has been a noticeable reduction in migrant fish stocks caused by the adverse effects of human and biological activity.
Muutto- ja kutemisolosuhteita on ehdottomasti parannettava kalakantojen (etenkin lohen ja ankeriaan kantojen) kasvattamiseksi Itämeressä ja sisävesissä.
It is essential to improve conditions for migration and breeding in order to increase fish stocks (in particular salmon and eel) in the Baltic Sea and internal waters.
Itämeren lohta ja ankeriasta pidetään arvokkaina vaelluskaloina, ja ne ovat tärkeitä kauppatavaroita kaikissa Itämeren rannikkovaltioissa.
Baltic salmon and eel, which are considered to be valuable migrant fish species, are traded in large quantities in all Baltic countries.
Vaelluskalapopulaatioiden tilanne on erityisen vaikea.
The situation regarding migrant fish populations is particularly complex.
Kansainvälisen merentutkimusneuvoston tietojen mukaan ankeriaspopulaatio on lähes biologisesti turvallista raja-arvoa pienempi, kun taas lohikantojen kasvattaminen on vähentynyt huomattavasti.
According to the International Council for the Exploration of the Sea, the eel population is starting to dip below biological safety limits, while the regeneration of salmon stocks has slowed considerably.
Vaelluksen luonnollisten olojen parantaminen on yksi keino, jolla luonnon kalapopulaatiot voidaan saattaa ennalleen tai kasvattaa niitä.
Improved natural conditions for migration would be one way of regenerating or building up fish populations naturally.
Mitä toimenpiteitä on nykyään säädetty ja otettu käyttöön vaelluskalalajien vaeltamisen ja lisääntymisen helpottamiseksi?
What measures are currently being adopted and implemented to improve migration and breeding conditions for migrant fish species?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012120/2011
Question for written answer E-012120/2011
Aihe: Laivojen aiheuttama saastuminen
Subject: Pollution from ships
Itämeren strategian ensimmäisen pilarin toinen ensisijainen osa-alue koskee luontoalueiden ja biodiversiteetin, myös kalavarojen, suojelua.
The second priority area of the first pillar of the strategy for the Baltic Sea Region involves the preservation of the natural environment and of biodiversity, including fish stocks.
Laivojen aiheuttama saastuminen on yksi meriympäristön suojelun kiireellisimmistä ongelmista.
Pollution from ships is one of the most pressing problems when it comes to protecting the marine environment.
Itämeren lisääntyvä käyttö meriliikenteeseen, öljykuljetusten riskit ja niistä aiheutuva saastuminen sekä elintarvikkeiden ja erityisesti myrkyllisten kemikaalien päästäminen mereen muodostavat uhan Itämeren ekosysteemille.
Shipping is on the increase in the Baltic, and the risks involved in oil transport and the resulting pollution, as well as the dumping of food and toxic chemicals, all pose a threat to the ecosystem in the Baltic Sea.
On ennustettu, että vuoteen 2015 mennessä öljykuljetusten määrä Itämerellä kasvaa 40 prosenttia.
Oil shipping in the Baltic is expected to increase by 40 % by 2015.
Meriliikenteen kasvu lisää laivojen laittomia jätepäästöjä, jotka syntyvät joko laivojen käyttövaiheessa tai hiilivetyjen ja muiden myrkyllisten aineiden kiireellisissä päästöissä.
The increase in shipping is leading to an increase in unauthorised pollutants being discharged by ships, either as part of the operational process or as a result of the emergency dumping of hydrocarbons and other toxins.
Kun tilannetta seurataan lentokoneesta, voidaan joka vuosi todeta lähes 400 laivoista peräisin olevaa laitonta hiilivetypäästöä.
Monitoring from the air has shown that every year there are around 400 illegal discharges of hydrocarbons from ships.
Näin ollen Itämeren laivaliikenne aiheuttaa noin 5 prosenttia kaikesta Itämeren ekosysteemiin päästetystä typestä, ja tämä pahentaa meren rehevöitymisongelmaa.
Shipping in the Baltic therefore accounts for around 5 % of the total amount of atmospheric nitrogen discharged into the Baltic’s ecosystem, exacerbating the problem of marine eutrophication.
Millä toimenpiteillä aiotaan varmistaa, että porauslauttojen ja muiden avomerilaitosten aiheuttama ympäristön saastuminen Itämerellä on mahdollisimman vähäistä?
What steps are planned with a view to mitigating the environmental effects of pollution from platforms and other installations in the Baltic Sea?
Mikä on tällä hetkellä se ennaltaehkäisy- ja valvontajärjestelmä, jonka avulla tällä merellä voidaan valvoa säännöllisesti mahdollisesti ympäristöä saastuttavia laivoja?
What existing prevention and monitoring mechanism would make it possible for regular checks to be made on ships that might cause pollution in the Baltic Sea?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012121/2011
Question for written answer E-012121/2011
Aihe: Itämereen kohdistuvien kemiallisten riskien vaikutusten arviointi
Subject: Assessing the impact of the risks posed by chemicals in the Baltic Sea
Vaarallisten kemikaalien (muun muassa raskasmetallien, synteettisten kemikaalien ja orgaanisten yhdisteiden) määrä Itämeressä on kasvanut.
There is a high concentration of dangerous chemicals in the Baltic Sea, including heavy metals, synthetic chemicals, organic pollutants, etc.
Helsinki-komission (HELCOM) tietojen mukaan 20 tai 30 viimeisen vuoden aikana tiettyjen kemikaalien päästöt ovat vähentyneet merkittävästi, mutta niiden pitoisuus Itämeressä on edelleen 20 kertaa suurempi kuin Pohjois-Atlantissa.
Data from Helcom shows that there has been a significant reduction in emissions of certain chemicals over the last 20 to 30 years, but that the concentration of chemicals in the Baltic is still 20 times higher than it is in the North Atlantic.
Yhdessä Itämeren aluetta koskevan strategian kolmannen pilarin tärkeämmissä hankkeissa laaditaan toimenpiteitä ja indikaattoreita, joiden avulla voidaan arvioida ihmisen toiminnasta aiheutuvien kemiallisten riskien biologisia vaikutuksia Itämereen.
One of the key projects under the third pillar of the strategy for the Baltic Sea Region is to develop methods and indicators to assess the biological impact of the risks posed by anthropogenic chemicals in the Baltic Sea.
Voiko komissio toimittaa tietoja siitä, miten on edistytty tutkimuksessa, joka koskee syy-yhteyttä kemiallisten riskien ja biologisen järjestelmän eri tasoihin kohdistuvien biologisten vaikutusten välillä?
What progress has been made on research into the causal link between chemical risks and biological effects on the various levels of the biological system?
Mitä suosituksia on olemassa haitallisten aineiden seuraamista varten koko Itämeren alueella?
What recommendations are currently being drawn up with a view to monitoring toxins throughout the Baltic Sea region?
Millä tavalla vaarallisten kemikaalien päästöjä Itämereen aiotaan vähentää ja tarvittaessa rajoittaa tai kieltää?
How will the practice of dumping dangerous chemicals in the Baltic Sea be reduced and perhaps restricted or banned?
Mitkä valtiot osallistuvat hankkeen toteuttamiseen?
Which countries are involved in carrying out the project?
Kuinka paljon rahoitusta hankkeen täytäntöönpano vaatii?
How much funding is required to carry out the project?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012122/2011
Question for written answer E-012122/2011
Aihe: Tilintarkastuskonsernien toiminnan jakaminen
Subject: Splitting up audit firms' activities
Kerrotaan, että Euroopan komissio aikoo tehdä ehdotuksen, joka pakottaa isot tilintarkastuskonsernit, kuten KPMG, Deloitte, PriceWaterHouseCoopers, BDO ja Ernest & Young, jakamaan toimintansa toisaalta tilintarkastukseen ja toisaalta muun muassa lainsäädäntöön, omaisuudenhallintaan, tietotekniikkaan, hallintoon ja veroihin liittyvään neuvontaan.
The Commission reportedly intends submitting a proposal to force large audit firms such as KPMG, Deloitte, PricewaterhouseCoopers, BDO and Ernst & Young to split up their activities into auditing, on the one hand, and legal, asset management, IT, management and tax consultancy, on the other.
Pelkästään Tanskassa sellainen ehdotus merkitsee, että iso osa tilintarkastusyhtiöistä joutuu sanomaan hyvästit miljardien liikevaihdolle.
Such a proposal would mean, in Denmark alone, that many audit firms would have to forego billions in turnover.
Yhtiöt, kuten nämä, ovat viime vuosina laajentaneet neuvontatoimintaansa siinä määrin, että se muodostaa nyt 45–50 prosenttia kokonaisliikevaihdosta.
Over the last few years, firms such as those have expanded their consultancy work to such an extent that it now accounts for 45-50 % of total turnover.
Yhtiöillä on kyllä lupa perustaa itsenäisiä neuvontayrityksiä, mutta niiden omistusosuus näistä yrityksistä saa olla enintään viisi prosenttia.
Firms may set up separate consultancies, but their holdings in them may not exceed 5 %.
Eli jos tilintarkastuskonserni omistaa useita neuvontayrityksiä, tilintarkastusyhtiön omistusosuus niistä saa olla yhteensä kymmenen prosenttia.
Accordingly, the combined holding of any auditing firm with holdings in a number of consultancies may exceed 10 %.
Neuvontatoiminnasta luopumisen lisäksi komissio aikoo pakottaa nämä yhtiöt tarjoamaan asiakkaille tilintarkastuspalveluita enintään kuusi vuotta peräkkäin, minkä jälkeen on oltava vähintään neljän vuoden tauko.
In addition to hiving off consultancy work, the Commission intends forcing firms to audit their clients’ accounts for no more than six years in succession, with a break of at least four years.
Voiko komissio vahvistaa, että se valmistelee ehdotusta, joka sisältää edellä mainitut vaatimukset?
Can the Commission confirm that it is working on a proposal containing the abovementioned requirements?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012124/2011
Question for written answer E-012124/2011
Aihe: Tilillemaksujen summaraja
Subject: Limits on deposits
Asetuksen johdanto-osan 13 kappale kuuluu seuraavasti: ”Jotta rahanpesun tai terrorismin rahoituksen torjunnasta vastaavat viranomaiset yhteisön ulkopuolisissa maissa voivat jäljittää rahanpesuun tai terrorismin rahoittamiseen käytettävien varojen alkuperän, yhteisöstä sen ulkopuolelle tehtävien varainsiirtojen mukana olisi oltava täydelliset tiedot maksajasta.”
As stated in Recital 13 of that regulation, ‘to allow the authorities responsible for combating money laundering or terrorist financing in third countries to trace the source of funds used for those purposes, transfers of funds from the Community to outside the Community should carry complete information on the payer’.
Pankkivirkailijat Tanskassa ovat kuitenkin kokeneet, että heidän työnantajansa edellyttävät, että asiakkaiden on todistettava henkilöllisyytensä maksun yhteydessä jo silloin, kun maksu ylittää 20 kruunua.
Bank tellers in Denmark have found in the meantime that their employers have required even customers paying in as little as DKK 20 to establish their identity when making deposits.
Onko komissio samaa mieltä siitä, että kolmansien osapuolien tilille maksettavien maksujen summarajaa tulee muuttaa niin, ettei se koske pienimpiä maksuja, koska tämä asiakasryhmä tuskin muodostaa turvallisuusriskiä?
Does the Commission agree that the limit on deposits into third-party accounts should be modified so that those paying in very small amounts are not affected, since such customers are unlikely to pose a security risk?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012125/2011
Question for written answer E-012125/2011