natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Siksi on epäselvää, mikä on komission näkökanta kaikkien perusvapauksien ja -oikeuksien kunnioittamiseen Moldovassa.
It has, therefore, become unclear what the Commission’s standpoint is concerning respect for all fundamental freedoms and rights in Moldova.
Pitäisikö Dirk Schuebelin lausuntojen todellakin katsoa vihjaavan, että komissio halusi syrjinnän vastaisen lain, jota alun perin ehdotettiin hyväksyttäväksi tarkistuksitta?
Should the statements made by Mr Schuebel indeed be understood as suggesting that the Commission wanted the anti-discrimination law which was initially proposed to be adopted un-amended?
Onko komissio valmis edistämään Moldovassa sekä syrjinnän torjuntaa että erilaisia erivapauksia, poikkeuksia ja suojelumekanismeja, joita nykyisessä EU:n lainsäädännössä on?
Is the Commission prepared to promote not only anti-discrimination in Moldova, but also the various derogations, exceptions and protection mechanisms that can be found in current EU legislation?
Kuuluuko omantunnon- ja uskonnonvapauden kunnioittamisen edistäminen ja varmistaminen komission ensisijaisiin tavoitteisiin sen suhteissa EU:n naapuruuspolitiikan kumppanimaihin, kuten Moldovaan?
Is promoting and ensuring respect for freedom of conscience and religion a priority for the Commission in its relations with European Neighbourhood countries such as Moldova?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012263/2011
Question for written answer E-012263/2011
Aihe: Riian esikaupunkirautatien henkilöliikennejärjestelmän uudenaikaistaminen ja diesel-rautatien liikkuvan kaluston peruskorjaus
Subject: Modernisation of Riga suburban passenger railway system and renovation of diesel train rolling stock
Jos on, milloin ja missä määrin?
If so, when and to what extent?
Ovatko Latvian valtioneuvoston toimet – joilla asetetaan JSC Passenger Trainille alueellisen hallintotuomioistuimen harjoittamaan väliaikaiseen sääntelyyn liittyviä lisäehtoja ja joilla rajoitetaan siten JSC:n mahdollisuutta allekirjoittaa sopimus hankintoja valvovan laitoksen (hankintojen valvontaviraston) luvan saamisen jälkeen – EU:n kilpailupolitiikan sääntöjen mukaiset (eli kuuluuko tällaisten ehtojen asettaminen valtioneuvoston vastuualueeseen)?
Are the actions of the Cabinet of Ministers of Latvia — laying down additional conditions for the JSC Passenger Train which are related to the temporarily regulation of the administrative regional court, thereby limiting the possibility of signing a contract upon receipt of approval of the procurement monitoring institution (the Procurement Monitoring Bureau) — in accordance with EU Competition policy rules (in other words, does setting such conditions fall within the remit of the Cabinet of Ministers?).
Pitäisikö hankintaviranomaisen keskeyttää tarjousmenettely oikeusmenettelyn päättymiseen saakka?
Should the Contracting Authority suspend the tender procedure until the legal procedure is over?
Onko Latvian hallituksen asettamaa ehtoa siitä, että JSC Passenger Train allekirjoittaa sopimuksen vasta, kun se on saanut ”riittävät todisteet” ja kun Latvian valtioneuvosto on ”varma sen täytäntöönpanosta”, pidettävä subjektiivisena ja onko sen katsottava rajoittavan EU:n koheesiorahaston varojen käyttöä Latviassa ja muodostavan huomattavia esteitä rautatieliikenteen ja teollisen tuotannon kehittämiselle tulevaisuudessa?
Is it a condition laid down by the Government of Latvia that JSC Passenger Train signing a contract only upon receipt of ‘sufficient proof’ and upon the Cabinet of Ministers of Latvia being ‘sure about its implementation’ should be considered as subjective, limiting EU Cohesion Fund implementation in Latvia and establishing substantial obstacles to the development of railway transport and industrial production in the future?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012264/2011
Question for written answer E-012264/2011
Aihe: Arviointikertomus direktiivin 2008/62/EY 4 artiklan, 13 artiklan 2 kohdan, 14 artiklan ja 15 artiklan täytäntöönpanosta
Subject: Evaluation report on Articles 4, 13(2), 14 and 15 of Directive 2008/62/EC
Komission 20. kesäkuuta 2008 annetun direktiivin 2008/62/EY tietyistä poikkeuksista sellaisten viljelykasvien maatiaiskantojen ja -lajikkeiden hyväksymiseksi, jotka ovat luonnostaan sopeutuneet paikallisiin ja alueellisiin olosuhteisiin ja joita uhkaa geneettinen köyhtyminen, sekä kyseisten maatiaiskantojen ja -lajikkeiden siementen ja siemenperunoiden pitämiseksi kaupan 22 artiklassa säädetään, että ”komissio arvioi 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä 4 artiklan, 13 artiklan 2 kohdan, 14 artiklan ja 15 artiklan täytäntöönpanon”.
Article 22 of Commission Directive 2008/62/EC of 20 June 2008 providing for certain derogations for acceptance of agricultural landraces and varieties which are naturally adapted to the local and regional conditions and threatened by genetic erosion and for marketing of seed and seed potatoes of those landraces and varieties makes provision for an evaluation of the implementation of Articles 4, 13(2), 14 and 15 of this directive by 31 December 2011.
Voiko komissio toimittaa kopion arvioinnista ja kertoa, mihin toimenpiteisiin se ryhtyy arvioinnin perusteella?
Would the Commission kindly forward me a copy of this report and inform me of what measures it intends to take as a result of this evaluation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012265/2011
Question for written answer E-012265/2011
Aihe: Alankomaalaisiin vihanneksiin kohdistuva Romanian boikotti
Subject: Romanian boycott of Dutch vegetables
Onko komissio tietoinen presidentti Basescun romanialaisille toimittajille viime sunnuntaina esittämistä, alankomaalaisten vihannesten ostoa vastustavista lausunnoista?
Is the Commission aware of the statements made to Romanian journalists by President Bašescu last Sunday to the effect that he would not buy any Dutch vegetables?
Onko komissio sitä mieltä, että Romanian presidentin suhtautuminen on sopusoinnussa Euroopan unionin sisämarkkinoiden kanssa?
Does the Commission consider this attitude on the part of the President of Romania to be appropriate in the context of the internal market of the European Union?
Jos ei ole, mihin toimiin komissio ryhtyy Romanian presidentin suhtautumisesta johtuvien sisämarkkinoiden häiriöiden estämiseksi?
If not, what measures will the Commission take to prevent distortion of the internal market by this attitude on the part of the President of Romania?
Mihin toimiin komissio ryhtyy tämän estämiseksi vastaisuudessa?
What measures will the Commission take to prevent this in future?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012268/2011
Question for written answer E-012268/2011
Aihe: Sähkönjakelun keskeytykset tuuli- ja aurinkoenergian säätelemiseksi
Subject: Wind and solar power inflow regulators
Puola ilmoitti joulukuussa 2011, että se haluaa säädellä vahvemmin tuuli- ja aurinkoenergian tuontia Saksasta.
In December 2011, Poland announced its intention to regulate imports of wind and solar power from Germany more strictly.
Puolalainen verkkoyhtiö PSE Operator haluaisi ottaa käyttöön sähkönjakelun keskeytykset Saksan rajalla niin kutsuttujen vaiheensiirtimien avulla.
The Polish network operator PSE Operator is said to want to install phase shifters on the German border to regulate the flow of electricity into Poland.
Kun puolalainen verkkoyhtiö pelkää Puolan verkon ylikuormittuvan Saksasta tulevan liian voimakkaan sähkönsyötön seurauksena, näkee Saksa, että sähkönjakelun keskeyttäminen aiheuttaa sille itselleen vaikeuksia, kun sen pitää jakaa ylimääräinen energia Saksan sisäiseen verkkoon.
The Polish network operator fears that its grids will not be able to withstand excessive surges in the flow of electricity from Germany; Germany fears problems in distributing excess energy around its national grid.
Komissio sopi lokakuussa 2011 uudesta energia-infrastruktuuripaketista ja korosti, että toimiva energiainfrastruktuuri on ratkaisevan tärkeä ”kaikkien EU:n ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi” (MEMO/11/710).
In October 2011, the Commission announced a new energy infrastructure package and emphasised that a functioning energy infrastructure was ‘key to achieving all our climate and energy goals’ (MEMO/11/710).
Katsooko komissio, että Puolan ilmoittamat sähkönjakelun keskeytykset rikkovat EU:n sisämarkkinoiden sääntöjä?
Does the Commission regard Poland's proposal to install regulators as a breach of the single market rules?
Jos katsoo, mitä seurauksia tästä rikkomuksesta olisi Puolalle?
If so, what consequences would this have for Poland?
Katsooko komissio, että Puolan ilmoitus siitä, että se haluaa ottaa käyttöön sähkönjakelun keskeytykset, vaikuttaa lokakuussa sovitun energiainfrastruktuuripaketin tavoitteisiin?
Does the Commission take the view that the proposed installation of regulators would be at odds with the aims of the energy infrastructure package announced in October?
Mitä seurauksia komissio katsoo asetettuihin ilmasto- ja energiatavoitteisiin olevan sillä, jos Puola ottaa käyttöön sähkönjakelun keskeytykset?
In the Commission's view, what implications would any move by Poland to regulate the flow of electricity from Germany have for its climate and energy goals?
Tukeeko komissio nyt sähkölinjojen rakentamista Itä- ja Etelä-Saksasta vahvemmin kuin tähän mennessä tehtyjen rakennussuunnitelmien yhteydessä?
Will the Commission earmark more support for development of the electricity transmission lines between eastern and southern Germany than provided for in the current plans?
Jos tukee, mihin konkreettisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä?
If so, what specific measures does the Commission have in mind?
Katsooko komissio, että niiden vaikeuksien lisäksi, joita Saksa pelkää aiheutuvan mahdollisten ylijäämien jakamisesta, aiheutuu myös muita vaaroja siinä tapauksessa, että jotkin Euroopan valtiot ottavat käyttöön sähkönjakelun keskeytykset?
In addition to the problems Germany fears in distributing excess electricity, does the Commission see further risks arising should other Member States decide to introduce similar regulators?
Mihin toimiin neuvosto on tähän mennessä ryhtynyt valtioiden välisen eurooppalaisen energiainfrastruktuurin rakentamisen koordinoimiseksi Euroopan tasolla?
What efforts has the Council made to date to coordinate the cross-border development of European energy infrastructure at EU level?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012271/2011
Question for written answer E-012271/2011
(9. tammikuuta 2012)
(9 January 2012)
Aihe: EU:n lisärahoitus Kreikan maatalouden kehittämisohjelmalle vuosiksi 2007–2013
Subject: Increased EU funding for Agricultural Development Programme in Greece 2007-2013
Euroopan parlamentti hyväksyi 13. joulukuuta 2011 pidetyssä täysistunnossa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta asetukseksi tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa koskevien tiettyjen säännösten osalta (KOM(2011)0481 – C7–0218/2011 – 2011/0209(COD)).
At its plenary sitting of 13 December 2011, the European Parliament adopted a legislative resolution on a proposal for a regulation as regards certain provisions relating to financial management for certain Member States experiencing or threatened with serious difficulties with respect to their financial stability (COM(2011) 0481 — C7-0218/2011 — 2011/0209(COD)).
Viittaan kirjalliseen kysymykseeni E-008443/2011 :
Further to my Written Question E‑008443/2011:
Voiko komissio kertoa, kuinka paljon Kreikka on tällä hetkellä hyödyntänyt Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston määrärahoja?
Can the Commission indicate the current take-up of appropriations from the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) with regard to Greece?
Mitä Kreikalle tarkoitettua EU:n rahoitusta on jäljellä vuosien 2007–2013 maatalouden kehittämisrahaston mukaisiin toimenpiteisiin?
What EU funding for Greece remains for measures under the 2007-2013 Agricultural Development Programme?
Kuinka paljon julkisen rahoituksen arvioidaan vähenevän yhteensä, kun otetaan huomioon EU:n rahoituksen lisääminen ja toisaalta kansallisen rahoituksen väheneminen?
What is the estimated cut in total public funding, taking into account the increase in EU funding on the one hand and the reduction in national funding on the other?
Sovelletaanko EU:n rahoituksen lisäämistä koskevaa päätöstä takautuvasti?
Will the decision to increase EU funding apply retroactively?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012272/2011
Question for written answer E-012272/2011
Aihe: Sijaiskotijärjestelyjen parantamistarve Kreikassa
Subject: Need to improve fostering arrangements in Greece
On täysin selvää, että yksi talouskriisin kaikkein riipaisevimmista sosiaalisista seurauksista on ollut vauvojen ja lasten hylkääminen.
There can be no doubt that one of the most distressing social consequences of the economic crisis has been the abandonment of infants and children.
Kuten kaikkien asiaa koskevien tutkimusten tulokset ja lastenhoitolaitoksille ja säätiöille osoitettujen hakemusten määrä osoittavat, ongelma on käymässä Kreikassa nopeasti mittavaksi, koska monilla vanhemmilla ei ole varaa huolehtia lastensa perustarpeista.
As shown by the findings of all relevant surveys and the number of applications to children's care homes and foundations, this problem is assuming rapidly increasing proportions in Greece, as many parents find themselves unable to afford the basic necessities for their children.
Asiaa pahentaa vielä se, että rahoituksen puutteen vuoksi näiden kreikkalaisten organisaatioiden on äärimmäisen vaikeaa tarjota edes peruspalveluja (ks. kysymys E-003691/2011 , 14.4.2011).
To make matters worse, lack of funding is making it extremely difficult for these Greek organisations to provide even basic services ( See Question E‑003691/2011 of 14 April 2011) .
Tästä syystä tarvitaan yhä enemmän sijaiskotijärjestelyjä, jotka kansainvälisen lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen mukaan ovat ehdottoman tärkeitä lasten suojelemiseksi.
As a result, there is an even greater need for fostering arrangements which are of fundamental importance for the protection of children under the terms of the International Convention on the Rights of the Child.
Kokemus on osoittanut, että – sosiaalitoimen asianmukaisesti valvomina – sijaiskotijärjestelyillä ei ainoastaan varmisteta kyseisten lasten tasokkaampaa hoitoa ja sosiaalista integraatiota ja vältetä heidän sijoittamistaan laitoshoitoon, vaan ne ovat myös edullisempia.
Experience has shown that — subject to adequate monitoring by the social services — fostering arrangements not only ensure higher standards of care and social integration for the children concerned, delivering them from the danger of institutionalisation, but are also less costly.
Näin ollen kysyn seuraavaa: —
In view of this: —
Voiko komissio ilmoittaa sijaiskodeissa kasvavien lasten osuuden eri jäsenvaltioissa? —
Can the Commission indicate the percentage of children fostered in the individual Member States? —
Koska on olemassa vakava vaara, että hylättyjen lasten määrää EU:ssa talouskriisin seurauksena kasvaa, onko komission suunnitelmissa toimintaohjelmaa, jonka puitteissa tarjottaisiin tietoa ja lisättäisiin yleistä tietoisuutta siitä, että sijaiskotijärjestelyjä tarvitaan? —
Is the Commission envisaging a programme of action to provide information and increase public awareness of the need for fostering, given the serious danger of an increase in the number of children being abandoned in EU Member States as a result of the economic crisis? —
Aikooko komissio edistää parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja antaa suosituksia tavoista edistää sijaiskotijärjestelyjä ja päivittää lainsäädännön määräykset tämän ajan vaatimusten mukaisiksi?
Does it intend to encourage an exchange of best practises with a view to recommending ways of promoting fostering arrangements and updating legislative framework provisions in line with present-day needs?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012273/2011
Question for written answer E-012273/2011
Aihe: Lasten hyväksikäytön yleistyminen Kreikassa ja ”aggressiivisen sukupolven” kasvamisen vakava vaara
Subject: Increased child abuse in Greece and the serious risk creating an ‘aggressive generation’
Nuorisotuomioistuimen toimittamien tietojen mukaan lapsiin kohdistuva koulu- ja perheväkivalta samoin kuin yleinen alaikäisten hyväksikäyttö on yleistynyt huomattavalla ja erityisen huolestuttavalla tavalla, olipa kyseessä fyysinen, seksuaalinen tai psyykkinen väkivalta (laiminlyönti, riittämätön ravinto ja asumisolot, epäterveelliset elinolot, heitteillejättö).
Data provided by the Minors' Public Prosecution Service shows there has been a significant and particularly alarming increase in cases of in-school and domestic violence against children and abuse of children in general , whether physical or sexual or psychological (neglect, inadequate food and housing, unsanitary living conditions, abandonment) .
Tiedeyhteisö ja asiaa koskevat tutkimukset (sosiaalialan kansallinen tutkimuskeskus 2009) ovat havainneet suoran yhteyden sosiaalis-taloudellisten olojen ja tämän hyvin vakavan ilmiön kehittymisen välillä, ja tässä kohdin ratkaiseva tekijä on köyhyyden lisääntyminen talouskriisin seurauksena.
The scientific community and relevant studies (National Centre for Social Research 2009) have identified a direct correlation between socioeconomic conditions and the growth of this very serious phenomenon, and increasing poverty — as a consequence of economic crisis — emerges as a key factor here.
Toimivaltaiset viranomaiset ja erityisesti lapsiasiamies ovat todenneet, että välittömänä vaarana on ”aggressiivisen sukupolven” kasvaminen ja viitanneet sekä nuorisorikollisuuden kasvuun että asiaa koskevaan tutkimustietoon, jonka mukaan todennäköisyys, että hyväksikäytetyt lapset käyttävät tulevaisuudessa omia perheitään hyväksi, on vähintään 30 prosenttia.
The competent authorities, in particular the Children's Ombudsman, have referred to the acute risk of bringing up an ‘aggressive generation’, citing both the rise of juvenile delinquency and relevant research findings, pursuant to which the probability that abused children will themselves abuse their families in future is at least 30 %.
Talouskriisi on kehittynyt sosiaaliseksi ja humanitaariseksi kriisiksi erityisen haitallisin seurauksin yhteiskunnan herkimmälle ryhmälle eli lapsille, jonka vuoksi kysyn komissiolta seuraavaa:
Given that the financial crisis has evolved into a social and humanitarian crisis with very adverse consequences for the most vulnerable segment of society, namely children, will the Commission say:
Onko sillä tietoja lasten hyväksikäytön ilmiön yleistymisestä jäsenvaltioissa talouskriisin aikana?
Does it have any information on the development of the phenomenon of child abuse in Member States during the economic crisis?
Jos on, miten se näkyy tilastoissa?
If so, how is this reflected in the statistics?
Aikooko se laatia toimintasuunnitelman yhteisen kehyksen luomiseksi sellaisia periaatteita ja toimia varten, joiden avulla lasten hyväksikäyttöä torjutaan?
Does it intend to prepare an action plan to create a single framework of principles and actions to address child abuse?
Kannattaako se EU:n varojen ohjaamista ennaltaehkäisevien toimien vahvistamiseen perheympäristössä?
Does it favour channelling EU funds towards the strengthening of preventive interventions in the family environment?
Aikooko se edistää parhaiden käytänteiden vaihtoa sellaisten asianmukaisten toiminta-, palvelukseenotto- ja verkottumistapojen käyttöön ottamiseksi, joilla tätä ilmiötä torjutaan, koska Kreikan kaltaiset maat ovat pahasti jäljessä sekä rahoituksessa että tarvittavien suojelurakenteiden luomisessa?
Does it intend to promote exchanges of best practices in order to identify the appropriate ways of operating, staffing and networking structures dealing with the phenomenon, since countries like Greece lag badly behind in both the funding and the establishment of relevant protection mechanisms?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012274/2011
Question for written answer E-012274/2011
Aihe: Iranin vastaiset sanktiot
Subject: Sanctions against Iran
Kathimerini-sanomalehdessä julkaistun artikkelin mukaan Espanjan, Italian ja Kreikan riippuvuus Iranin öljystä talouskriisin aiheuttamassa vaikeassa tilanteessa oli syy siihen, että 1. joulukuuta 2011 pidetyn EU:n ulkoministerien huippukokouksen päätelmistä jätettiin pois Iranin öljyn tuontikieltoa koskevat maininnat.
According to an article in the newspaper Kathimerini , the dependence of Spain, Italy and Greece on Iranian oil in these difficult times of economic crisis was the reason why all references to an import ban for Iranian oil were deleted from the text of the conclusions of the meeting of EU foreign ministers on 1 December.
Asiasta oli määrä keskustella Brysselissä torstaina alkaneessa huippukokouksessa, mutta päätöksiä ei odotettu tehtävän ennen tammikuun ulkoministerikokousta.
The issue was due to have been discussed at the summit that began on Thursday in Brussels, but no decisions were expected before the meeting of foreign ministers in January.
Lisäksi artikkelissa todetaan Kreikan öljyteollisuuden tahojen sanovan, että jos maa velvoitetaan noudattamaan Iranin öljyn tuontikieltoa, on hyvin mahdollista, että kuluttajat joutuvat kärsimään polttoainepulasta, ja hinnat nousevat varmasti.
Furthermore, the article points out that, according to Greek oil industry sources, if the country were obliged to respect a ban on imports of Iranian oil, there would be a strong likelihood that consumers would face shortages of fuel and prices would certainly rise.
Tätä taustaa vasten ja ottaen huomioon myös vaikean taloudellisen tilanteen kysyn neuvostolta:
In view of the above, and taking into account the difficult economic situation, will the Council say:
Tutkitaanko sitä mahdollisuutta, että mikäli Iranin vastaisista sanktioista tehdään päätös, Kreikkaa, Italiaa ja Espanjaa varten luodaan kaupan alan erityisjärjestely, joka sallii niiden jatkaa halvan öljyn ja maakaasun maahantuontia, tarvittaessa Iranista, ja takaa siten kuluttajille muuttumattoman hintatason?
If sanctions are adopted against Iran, will it consider the possibility of creating a special trade regime for Greece, Italy and Spain, allowing them to continue to buy supplies of cheap oil and gas, if necessary from Iran, thus ensuring the same price levels for consumers?
Neuvosto antoi 23. tammikuuta 2012 päätöksen, jossa säädetään muun muassa iranilaisen raakaöljyn ja öljytuotteiden tuontia, ostoa ja kuljetusta koskeva kielto Neuvoston päätös 2012/35/YUTP, annettu 23 päivänä tammikuuta 2012, Iraniin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2010/413/YUTP muuttamisesta (EUVL L 19, 24.1.2012, s. 22). .
On 23 January 2012, the Council adopted Decision 2012/35/CFSP which provides, inter alia , for a prohibition on the import, purchase or transport of Iranian crude oil and petroleum products Council Decision 2012/35/CFSP of 23 January 2012 amending Decision 2010/413/CFSP concerning restrictive measures against Iran, OJ L 19, 24.1.2012, p.
Päätöksessä myös säädetään, että neuvoston on määrä tarkastella uudelleen näitä toimenpiteitä viimeistään 1. toukokuuta 2012 erityisesti ottaen asianmukaisesti huomioon muissa maissa kuin Iranissa tuotetun raakaöljyn ja tuotettujen öljytuotteiden saatavuuden ja toimitusten rahoitusehdot jäsenvaltioiden energiahuollon jatkuvuuden varmistamiseksi.
The decision also stipulates that the Council is to review these measures not later than 1 May 2012, in particular taking due account of the availability and the financial conditions for the supply of crude oil and petroleum products produced in countries other than Iran, with a view to ensuring the continuity of energy supply of Member States.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012275/2011
Question for written answer E-012275/2011
Yhdysvallat ja EU harkitsevat parhaillaan pakotteiden määräämistä Iranille sen jatkuvien ydinasepyrkimysten takia.
The USA and EU are currently considering imposing sanctions on Iran in the light of its continued nuclear ambitions.