natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Menossa olevalla ohjelmakaudella Suomen tavoite 1 ‑alueilla on laajasti ja hyvin tuloksin käytetty yritysten investointitukia aluetalouden kehittämiseksi ja monipuolistamiseksi sekä uusien työpaikkojen luomiseksi.
In the current programming period industrial investment subsidies have been widely used to good effect in Finland’s Objective 1 areas to develop and diversify the regional economy and create new jobs.
Investointituet on rahoitettu tavoite 1 ‑ohjelmien varoista.
The investment subsidies have been financed using resources provided under Objective 1 programmes.
”Alueellinen kilpailukyky ja työllisyys” ‑tavoitteessa suorien yritystukien käyttö olisi EAKR-asetusesityksen mukaan rajoitettua.
Under the proposed new ERDF regulation the use of direct aid to industry for the purposes of the regional competitiveness and employment objective would be curtailed.
Se olisi rajoitetusti mahdollista 10 artiklan perusteella luonnonhaitoista kärsivillä alueilla, kuten pohjoisilla harvaan asutuilla alueilla.
By virtue of Article 10 it would be possible to a limited extent in areas with natural handicaps, for example sparsely populated northern areas.
Tukikelpoisten investointien tulisi liittyä luonnonvarojen kestävään käyttöön ja matkailualan elvyttämiseen.
Investment eligible for support would have to be linked to sustainable use of natural resources and measures to stimulate tourism.
Jos pohjoiset harvaanasutut alueet sisältyvät jatkossa uuden ”Alueellinen kilpailukyky ja työllisyys” ‑tavoitteen piiriin, miten näillä alueilla turvataan mahdollisuus käyttää yritysten investointitukia rakennerahastovaroista rahoitettuna aluetalouksien monipuolistamiseen ja niiden kilpailukyvyn parantamiseen?
If sparsely populated northern areas are in future to be covered by the new regional competitiveness and employment objective, how will it be ensured that they will be able to use industrial investment subsidies financed by the Structural Funds to diversify regional economies and boost their competitiveness?
Komissio haluaa vakuuttaa parlamentin jäsenelle, että se on tietoinen erittäin harvaan asuttujen alueiden erityisasemasta.
The Commission wishes to inform the Honourable Member that it recognises the particular situation of the extremely sparsely populated regions.
Komission ehdotuksen mukaan Pohjois-Suomen alueiden pysyvistä maantieteellisistä haitoista aiheutuvia ongelmia on kuitenkin parempi käsitellä uuden alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteessa kuin uudessa tavoitteessa 1, jonka päätavoitteena on alueiden lähentymisen tukeminen.
However the Commission proposes that the permanent geographical characteristics of the northern Finnish regions should be dealt with under the new regional competitiveness and employment objective rather than under the new Objective 1, main objective of which is to support the convergence of regions.
Tämä tavoite on luonteeltaan väliaikainen.
This is by nature a transitional objective.
Itä-Suomi on tukikelpoinen siirtymäkauden phasing in ‑järjestelyyn, mutta saa rahoituksessa saman erityiskohtelun kuin tilastollisin perustein tuen ulkopuolelle jäävät phasing out ‑alueet.
In this respect, Itä-Suomi (Eastern Finland) will be eligible to the ‘phasing in’ scheme, but would receive the same special financial treatment as the regions eligible to statistical ‘phasing out’.
Muut harvaan asutut alueet Suomessa saavat täydentävää rahoitusta uuden alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen mukaisesti, sillä komissio ehdottaa, että asukastiheyttä käytetään yhtenä perusteena alueiden välisessä määrärahojen jaossa.
The other sparsely populated areas of Finland will receive a financial top-up under the new regional competitiveness and employment objective, since the Commission proposes to use density as one of the criteria to allocate resources between regions.
Koska komissio luopuu suorasta vyöhykejaosta, koheesiopolitiikan ja kilpailupolitiikan välinen johdonmukaisuus lähentymisohjelmien ulkopuolella varmistetaan rahoitettavien toimintalinjojen tasolla, eikä niinkään niiden maantieteellisten alueiden tasolla, joilla tuettu toiminta tapahtuu.
Direct zoning being abandoned by the Commission, the coherence between cohesion policy and competition policy outside ‘Convergence’ programmes would be ensured at the level of the priorities to be financed rather than at the level of the geographical areas where the actions supported take place.
Tukitoimien ”menu” noudattaa asiaan liittyviä valtiontukisääntöjä niin ympäristön, T & K:n, liikenteen kuin pk-yritysten osalta.
The ‘menu’ for these interventions is in line with the relevant state aid rules whether in the area of environment, R & D, transport or SMEs.
Parhaillaan tarkastellaan vielä aloja, joilla valtiontukilainsäädäntöä ehkä pitäisi kehittää, jotta se vastaisi paremmin uudistettua Lissabonin strategiaa.
Additional work is ongoing to examine areas where state aid legislation may need to evolve to better respond to the renewed Lisbon Strategy.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1225/05
WRITTEN QUESTION P-1225/05
Aihe: Jalkineiden korjaamiseen sovellettu alennettu arvonlisäverokanta
Subject: Reduced rate of VAT on shoe repairs
Alennetun 6 prosentin arvonlisäverokannan soveltaminen jalkineiden korjaamiseen on erityisen hyödyllinen toimenpide.
The reduced VAT rate of 6 % on shoe repairs is a particularly useful measure.
Sillä kannustetaan kuluttajaa kääntymään rohkeammin suutarin puoleen, mikä tekee luonnollisesti hyvää jalkojen terveydelle ja sillä edistetään luonnollisesti työllisyyttä, koska jalkineiden korjaaminen on jo määritelmänsäkin puolesta työvoimavaltaista toimintaa.
It encourages consumers to have their shoes repaired more often, and that naturally contributes to maintaining healthy feet and obviously stimulates employment, because shoe repair is, by definition, a labour‑intensive activity.
Voiko komissio ilmoittaa, pidetäänkö kyseinen alennettu kanta voimassa myös vuoden 2005 jälkeen, jotta sen kiistattomasti suotuisasta vaikutuksesta voidaan hyötyä täysimääräisesti jatkossakin?
Can the Commission indicate whether this reduced rate will be maintained after 2005, so that its indisputably positive effects may continue to be felt to the full?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1231/05
WRITTEN QUESTION P-1231/05
Eräs espanjalainen yritys suunnittelee uusien markkinoiden avaamista, ja se on anonut Euroopan komissiolta lupaa krokotiilinlihan myyntiin.
A Spanish company which intends to open up a new market has asked the Commission for authorisation to sell crocodile meat.
Komissio on ilmeisesti vastannut, että ennen kuin lupa voidaan myöntää, on saatava tieteellisen komitean lausunto kansanterveyttä koskevista eläinlääkintäalan toimista, jotta voitaisiin määritellä, onko krokotiilinliha ihmisravinnoksi kelpaavaa.
It appears that it was given the reply that it should wait for the opinion of the Scientific Committee on veterinary measures related to public health to determine whether this meat can be eaten or not.
Jotkut kolmannet maat, esimerkiksi Zimbabwe, ovat niin ikään ilmaisseet kiinnostuksensa tuoda krokotiilinlihaa Euroopan unionin markkinoille.
Some third countries such as Zimbabwe have also shown interest in marketing crocodile meat in the EU.
Espanjalainen yritys pystyy kuitenkin takaamaan täysin elintarvikkeen turvallisuuden, sillä krokotiilien ruokintaan käytetään teurastamoista tai lihaleikkaamoista saatuja siipikarjan osia, ja yritys soveltaa tarkkaa jäljitettävyysjärjestelmää.
However, the Spanish company offers absolute food safety guarantees, as it uses chicken carcasses from slaughterhouses or cutting plants to feed the crocodiles and applies a strict system of traceability.
Tämän vuoksi minkäänlaista hullunlehmäntaudin kaltaista tarttumisvaaraa ei ole.
There is, therefore, no risk of transmitting BSE.
Onko komissio samaa mieltä siitä, että lainsäädäntötyön viivästymisen välttämiseksi voitaisiin luoda ensin oikeudellinen perusta, jotta elintarvikkeiden turvallisuutta koskevat tiukat vaatimukset täyttävät eurooppalaiset tuottajat voisivat tuoda markkinoille krokotiilinlihaa, ja vasta tämän jälkeen analysoida tilannetta kolmansissa maissa?
Would it not be possible to establish first of all a legal basis to allow European producers who already comply with the strict food safety requirements to release this meat, and subsequently assess the situation of third countries so as to avoid major delays in the legislative procedure?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1232/05
WRITTEN QUESTION P-1232/05
Aihe: Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeva vuosikertomus (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 173 artikla)
Subject: Annual report — research and technology (Article 173 of the EC Treaty)
Voiko komissio ilmoittaa, milloin se antaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 173 artiklan mukaisen tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan vuosikertomuksen?
When does the Commission expect to submit its annual report on research and technology pursuant to Article 173 of the EC Treaty?
Voiko se lisäksi ilmoittaa, miltä aikaväliltä kyseisessä kertomuksessa annetaan tietoja?
For what period will information and data be provided in the above report?
Edellinen vuoden 2003 ”vuosikertomus” sisälsi tietoja sekä vuodelta 2002 että 2003, mutta viimeiset tiedot koskivat vain maaliskuuta 2003.
Even though the last ‘annual report’ to be submitted referred to the year 2003, it actually contained data for 2002 and up to March 2003.
Kertomus annettiin lisäksi vasta elokuussa 2004.
Moreover, it was not submitted until August 2004.
On erityisen tärkeää, että Euroopan parlamentille tiedotetaan nopeasti ja annetaan täydellisiä tietoja vuoden 2004 tilanteesta, jotta Marimonin ja Ormalan mietintöjen päätelmät saataisiin tehtyä ja että parlamentti saisi yleiskuvan Euroopan unionin tutkimuksen alan nykyisestä tilanteesta.
It is important that Parliament should be informed promptly and be provided with comprehensive data for 2004 (going beyond the conclusions of the Marimon and Ormala reports), so that it can form an overall picture of the current state of research in the EU.
Tietoja tarvitaan myös tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevien ohjelmien täytäntöönpanossa sekä 7. puiteohjelman hyväksymistä koskevissa valmistelutöissä.
These data will also be useful both for the implementation of ongoing research and technology programmes, and with a view to the decision on the seventh framework programme.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1233/05
WRITTEN QUESTION P-1233/05
Aihe: Eurooppalainen virtuaalikirjasto
Subject: European picture library
Äskettäin Le Mondessa (torstain 17. maaliskuuta 2005 painos, s. 30) ilmestyneessä artikkelissa ilmoitettiin, että Ranskan tasavallan presidentti Jacques Chirac edistää hanketta eurooppalaisen virtuaalikirjaston luomiseksi.
According to a recent report in the newspaper Le Monde (Thursday, 17 March 2005, page 30), the President of the French Republic, Mr Jacques Chirac, is pressing for the adoption of a plan to set up a European picture library on the Internet.
Kyse on palvelun luomisesta, jolla puolustetaan ja levitetään eurooppalaista kulttuuria, ja tavoitteena on parantaa Euroopan unionin kilpailukykyä teollisuuden ja teknologian alan tuloksia käyttämällä.
The aim of the scheme is to protect and disseminate European culture, and to improve the competitiveness of the European Union, using the findings of studies in the field of industry and technology.
Onko aloitteesta keskusteltu neuvostossa, ja jos ei ole, aikooko neuvosto tutkia asiaa?
Has this initiative been the subject of discussion in the Council and, if not, does the Council intend to consider it?
Millaisia mahdollisuuksia on edistää tai yhteisrahoittaa kyseisiä aloitteita?
What are the possibilities of promoting and co‑funding similar initiatives?
Miten jäsenvaltiot käyttävät tutkimustuloksia Euroopan unionin rahoittamissa ohjelmissa?
How do the Member States use the findings of related studies in EU-funded programmes?
Edistääkö neuvosto tätä aloitetta, ja mitkä ovat yhteistyömahdollisuudet?
Does the Council support this initiative and what are the possibilities for cooperation?
Neuvosto ei ole vielä saanut virallisesti käsiteltäväkseen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa aloitetta.
The initiative mentioned by the Honourable Member has not been formally referred to the Council.
Kysyjän mainitsema eurooppalaisen virtuaalikirjaston perustamishanke on kuitenkin aiheena kuuden valtion- tai hallitusten päämiehen (Ranska, Puola, Saksa, Italia, Espanja ja Unkari) 28. huhtikuuta 2005 allekirjoittamassa kirjeessä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle ja komission puheenjohtajalle.
That said, the plan to set up a European picture library to which the Honourable Member refers was the subject of a letter signed by six Heads of State or Government (France, Poland, Germany, Italy, Spain and Hungary) and sent to the President of the European Council and the President of the Commission on 28 April 2005.
Tässä kirjeessä ehdotetaan muun muassa tällä hetkellä hajanaisten aloitteiden koordinoimista ja tukemista niiden yhtenäistämiseksi ja laajentamiseksi ja ehdotetaan, että Euroopan unioni tarjoaisi puitteet asianomaisten elinten välisille neuvotteluille ja samalla auttaisi ongelmien ratkaisemisessa.
The letter proposes in particular to coordinate and support initiatives that are currently discrete in order to link them and amplify them, and suggests that the European Union serve as a framework for concertation between the institutions concerned and help find solutions to the problems encountered.
Sekä Euroopan unionin puheenjohtaja että komission puheenjohtaja antoivat tukensa tälle aloitteelle 3. päivänä toukokuuta Pariisissa järjestetyssä Kulttuurin Eurooppa ‑tapahtumassa.
Both the President of the European Council and the President of the Commission gave their backing to the initiative on 3 May 2005 at the Conference for a Europe of Culture held in Paris.
Komissio ilmoitti samana päivänä aikovansa antaa heinäkuuhun mennessä tiedonannon, jossa käsitellään eurooppalaisen kirjoitetun ja audiovisuaalisen kulttuuriperinnön digitalisoinnin haasteita, ja asiaa koskevan suositusehdotuksen.
On the same day, the Commission announced its intention of presenting a communication between now and July outlining the factors involved in digitalising Europe's written and audiovisual heritage, together with a proposal for a recommendation.
Komissio ilmoitti myös tehostavansa tutkimushankkeisiin ja digitalisointiin suunnattuja toimia tällä alalla.
It also announced plans to step up action on research projects and digitalisation in this field.
Neuvoston odotetaan keskustelevan tästä aloitteesta pian komission lupaaman tiedonannon pohjalta.
The Council is expected to be asked to discuss this initiative soon in the light of the communication promised by the Commission.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1234/05
WRITTEN QUESTION P-1234/05
Aihe: Vuonna 1986 tapahtuneesta Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuudesta johtuva radioaktiivinen saastuminen Euroopan unionissa
Subject: Radioactive contamination in the European Union as a result of the 1986 Chernobyl nuclear accident
Onnettomuudesta on nyt kulunut lähes kaksikymmentä vuotta, mutta sen vakavat seuraukset ovat edelleen ajankohtaisia, erityisesti Valko‑Venäjällä, Venäjällä ja Ukrainassa, mutta myös Euroopan unionissa.
Nearly two decades later, severe consequences are still being experienced, most significantly in Belarus, Russia and Ukraine but also in the European Union.
Elintarvikelainsäädännöstä vastaavan viranomaisen (Food Standards Agency, FSA) mukaan Tšernobylin onnettomuuden jälkeen asetetut rajoitukset koskevat pelkästään Yhdistyneessä kuningaskunnassa 379:ää maatilaa — toisin sanoen 74000 :ta hehtaaria maata ja yhteensä 200000 :ta lammasta.
According to the Food Standards Agency, in the UK alone, 379 farms covering over 74000 ha and a total of 200000 sheep remain under post-Chernobyl restriction orders.
Asianomaisten maanviljelijöiden kannalta tämä merkitsee monimutkaista laidunmaiden hallintojärjestelmää.
For the farmers concerned, this means a complex pasture management scheme.
Voiko komissio vahvistaa, että Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevat luvut pitävät paikkansa?
Can the Commission confirm the figures for the UK?
Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monta tällaista maatilaa muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa on, joita Tšernobylin onnettomuuden jälkeen asetetut rajoitukset koskevat, niiden maa‑ala, eläinten lukumäärä ja sijainti mukaan luettuina?
How many farms in other countries of the European Union, and covering what land areas, what numbers of animals and in what locations, still have post-Chernobyl restrictions applied to them?
Rajoitukset ovat hidastaneet kyseisten maatilojen kehitystä Yhdistyneessä kuningaskunnassa — ainoastaan kolme rajoitusta on poistettu vuosien 2004 ja 2005 välillä — ja muille elintarvikkeille on asetettu rajoituksia muissa valtioissa.
Given the slow decline in the number of farms under restriction orders in the UK — only three were removed in 2004 and 2005 — and certain restrictions on other foodstuffs in other countries, when does the Commssion expect all restrictions to be lifted?
Miten komissio selittää sen, että vaikka tietyissä Euroopan unionin jäsenvaltioissa on mitattu paikallisesti korkeampia laskeuma-arvoja kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, niille ei silti ole missään vaiheessa asetettu vastaavia rajoituksia?
How does the Commission justify the fact that certain EU countries that have experienced higher Chernobyl fall-out levels than the UK do not have, and indeed never had, restriction orders in place similar to those in the UK?
Millä Euroopan unionin alueilla on mitattu sellaisia radioaktiivisen saastumisen arvoja, jotka ylittävät riistalle, sienille ja marjoille vahvistetut Euroopan unionin raja-arvot?
Which areas of the European Union have recorded levels of radioactive contamination that still exceed EU limits for game meats, mushrooms and berries?
Voiko komissio ilmoittaa tarkat tiedot mitatuista arvoista sekä paikalliselle väestölle aiheutuvan vaaran minimoimiseksi toteutetuista toimista?
Can the Commission indicate the levels recorded and the action taken to reduce risks to the local population?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1235/05
WRITTEN QUESTION P-1235/05
Aihe: WIPOn istuntojen välillä pidettävä kokous 11.—13. huhtikuuta 2005 ja heikkonäköisille luettavassa muodossa olevan aineiston siirto lainkäyttöalueelta toiselle
Subject: WIPO's intersessional meeting on 11-13 April 2005 and access across jurisdictions of material in formats accessible to print-disabled people
Näin ollen haluaisin tietää, aikooko komissio WIPOn 11.—13. huhtikuuta 2005 pidettävässä istuntojen välisessä kokouksessa ja järjestön tekijänoikeuksia ja siihen liittyviä oikeuksia käsittelevän pysyvän komitean kokouksissa vaatia toimia, joilla helpotetaan sellaisessa muodossa olevan aineiston siirtoa lainkäyttöalueelta toiselle, joka on heikkonäköisten luettavissa ja joka on luotu kansallisessa lainsäädännössä olevien tekijänoikeuksia koskevien poikkeusten mukaisesti?
In the light of the WIPO's decision to formulate a development agenda, and given the importance which the Commission attaches to inclusion of disabled people in the information society, will it argue at the WIPO's intersessional meeting on 11-13 April 2005 and at meetings of its Standing Committee on Copyright and Related Rights in favour of steps to promote the transfer across jurisdictions of material in formats accessible to print-disabled people created under copyright exceptions in national legislation?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1242/05
WRITTEN QUESTION P-1242/05
Voisiko neuvosto ilmoittaa, onko Entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän sotarikostuomioistuimen (ICTY) pääsyyttäjä Carla del Ponte vaatinut Ranskaa auttamaan kenraali Ante Gotovinan pidättämisessä?
Can the Council establish whether and when the Chief Prosecutor for the International Criminal Court, Carla del Ponte, called on France to lend its help in capturing General Ante Gotovina, who is under investigation by the Court?
Entisen Jugoslavian alueen kansainvälinen rikostuomioistuin (ICTY) perustettiin Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston 25.5.1993 annetun päätöslauselman 827 nojalla vastauksena entisen Jugoslavian alueella vuodesta 1991 lähtien tapahtuneisiin vakaviin kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksiin, jotka uhkasivat rauhaa ja kansainvälistä turvallisuutta.
The International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia (ICTY) was established by United Nations Security Council Resolution 827, adopted on 25 May 1993, in response to the threat to international peace and security represented by the serious violations of international humanitarian law committed on the territory of the former Yugoslavia since 1991.
Syyttäjän toimiston toiminta on täysin riippumatonta turvallisuusneuvostosta, valtioista, kansainvälisistä järjestöistä ja kahdesta muusta ICTY:n elimestä.
The Office of the Prosecutor operates fully independently of the Security Council, of any State or international organisation and of the two other ICTY bodies.
Neuvostolla ei näin ollen ole mahdollisuutta pyytää tietoja syyttäjän toimista.
The Council thus has no right to call on the Prosecutor to take any specific action.
Sitä vastoin on neuvoston tehtävä arvioida, onko jonkin valtion asianmukaista seurata syyttäjän ohjeita yhteistyöstä kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa, niin kuin se onkin tehnyt lukuisia kertoja.
It is for the Council, on the other hand, to assess the advisability of following the Prosecutor's instructions on the cooperation of a country with the Tribunal, which has been done many times.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1259/05
WRITTEN QUESTION P-1259/05
Aihe: Komission Turkin lähetystön www-sivut
Subject: Website of the Commission's delegation to Turkey
Komission Turkin lähetystön virallisten www-sivujen alkusivulla ilmoitettiin 24. helmikuuta 2004, että neuvosto on toteuttanut toimia, joilla helpotetaan kaupankäyntiä Kyproksen vihreän linjan yli.
The opening page of the official website of the Commission in Turkey announces the news — dated 24 February 2004 — that the Council has adopted measures to facilitate trade across the green line in Cyprus.
Sopimuksessa Kyproksen tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin tunnustetaan, että koko Kyproksen tasavallan alue liitetään EU:hun huolimatta siitä, että yhteisön säännöksiä ei sovelleta tasavallan hallinnon ulkopuolisilla alueilla.
The treaty of accession of the Republic of Cyprus to the EU expressly recognises that the whole of the territory of the Republic of Cyprus is incorporated into the EU despite the suspension of the implementation of the acquis in those areas not controlled by the Republic.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1290/05
WRITTEN QUESTION P-1290/05
Aihe: Turkki ei ota huomioon kansainvälisiä pidätysmääräyksiä
Subject: Turkey ignores international arrest warrants
Mainitsin kysymyksessäni E‑2537/04, että Kyproksen kansalaisen S. Solomosin murhaaja pidätettiin Istanbulissa (murhaaja oli miehitettyjen alueiden niin kutsuttu ministeri Kenan Akinin), mutta hänet päästettiin välittömästi vapaaksi siitä huolimatta, että Interpol on antanut häntä koskevan pidätysmääräyksen vuonna 1996.
In my Question E‑2537/04 I mentioned that the murderer of the Cypriot citizen Solomos Solomou (and former ‘minister’ of the occupied territories), Kenan Akin, had been arrested in Istanbul, but immediately released, despite the fact that Interpol had issued an international arrest warrant for him in 1996.
Tiedustelin, voiko ehdokasvaltio Turkki olla ottamatta huomioon kansainvälisiä pidätysmääräyksiä, ja komission jäsen vastasi, että komissio ei voi kommentoida rikosoikeudellista käsittelyä yksittäisissä tapauksissa.
I had asked whether the candidate country Turkey was entitled to ignore an international arrest warrant.
Tämä vastaus on täysin riittämätön, ja sen perusteella voidaan tehdä muita, monessa suhteessa epäoikeudenmukaisia, päätelmiä siitä, että komissio suosii ehdokasvaltio Turkkia.
The Commissioner had replied that ‘the Commission is not able to comment on criminal proceedings in individual cases.’