natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tämä kanta asettaa lisäksi eurooppalaiset tuottajat taloudellisesti heikompaan asemaan kolmansista maista tuotuihin tuotteisiin nähden, sillä viime mainituissa maissa valtiontuen käyttäminen tuotteiden alkuperän kattavaan mainostamiseen on sallittua.
Furthermore, this attitude places European producers at an economic disadvantage to the makers of products imported from third countries, who are permitted to advertise the origins of their products widely with state support.
Eikö komissio ole sitä mieltä, että asiaan liittyvää yhteisön lainsäädäntöä ei aina sovelleta yhdenmukaisesti, kun otetaan huomioon, että komission 1. heinäkuuta 2005 antaman asetuksen (EY) N:o 1071/2005 EUVL L 179, 11.7.2005, s. 1.
Does not the Commission consider that European law in this area is not always consistently applied, given that Article 4(2) of Commission Regulation (EC) No 1071/2005 OJ L 179, 11.7.2005, p.
4 artiklan 2 kohdan mukaisesti toissijaiset alkuperäviittaukset ovat sallittuja, mikä havainto pätee myös juuri voimaan tulleen, 17. joulukuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3/2008 EUVL L 3, 5.1.2008, s. 1.
1. of 1 July 2005 allows reference to the origin of products in a secondary capacity, as does Article 1(2) of Council Regulation (EC) No 3/2008 OJ L 3, 5.1.2008, p.
1 artiklan 2 kohtaan?
1. of 17 December 2007, which has only just entered into force?
Katsooko komissio, että maataloustuotteiden yleisten menekinedistämiskampanjoiden valtiontukia koskevien suuntaviivojen lievempi tulkitseminen ei takaa sitä, että eurooppalaisen maatalous‑ ja puutarhatuotannon kilpailukyky paranee, ja että se sopisi lisäksi asianmukaisen maaseutupolitiikan yhteyteen?
Does not the Commission consider that a less strict interpretation of the state aid guidelines in connection with generic promotion campaigns for agricultural products would provide a better guarantee for the competitiveness of European agricultural and horticultural products, and furthermore that such an interpretation is consistent with an appropriate policy for rural areas?
Onko komissio valmis arvioimaan uudelleen tiukkaa tulkintaansa?
Is the Commission prepared to revise its strict interpretation?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1664/08
WRITTEN QUESTION P-1664/08
On selvää, että elintarvikejätteet vaikuttavat osaltaan kaatopaikkojen, ilmastonmuutoksen ja elintarvikepulan kaltaisiin ongelmiin.
It is clear that food waste is contributing to the problems of land fill, climate change and food shortages.
Mitä keskusteluja komissio on käynyt kauppaketjujen ja muiden tahojen kanssa tämän ongelman ratkaisemiseksi?
What discussions has the Commission held with supermarkets and others to tackle this problem?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1673/08
WRITTEN QUESTION P-1673/08
Aihe: Tietotekniikka koulujen varsinaiseksi oppiaineeksi
Subject: Information technology as a fully-fledged school subject
Kansainväliset SITES-tutkimukset kertovat, että Euroopan unionin alueella tietotekniikkaa sovelletaan kouluissa matalammalla tasolla kuin muilla alueilla, esimerkiksi USA:ssa ja Aasian maissa.
International SITES studies show that the application of information technology (IT) in schools in the European Union is at a lower level than in other regions such as the USA and Asia.
Esimerkiksi Suomessa tietotekniikkaa opetetaan peruskouluissa ja lukioissa muiden oppiaineiden ohessa.
In Finland, for example, IT is taught in primary schools and secondary schools alongside other subjects.
Omana oppiaineena tietotekniikanopetus lopetettiin 2000-luvun alussa.
Information technology as a subject in its own right was phased out in the early 2000s.
Erityisesti nuorten ikäluokkien opetuksessa tietotekniikka on huonossa asemassa.
The teaching of IT is in a parlous state, particularly in the younger age brackets.
Teknologia on avainsana koko Euroopan kilpailukyvyn ylläpitämiseksi.
Technology is the key to maintaining the competitiveness of Europe as a whole.
Nuorten ikäluokkien tietotekniikan osaamisesta on pidettävä nykyistä enemmän huolta.
More attention should be paid to the younger age groups’ IT skills.
Tietotekniikan opettaminen omana oppiaineena korostuu tämän tavoitteen saavuttamisessa.
The teaching of IT as a separate subject is increasingly important in order to achieve this aim.
Olisi hyvä selvittää, mikä tietotekniikan asema on Euroopan unionin jäsenmaissa.
It would be desirable to investigate the position of IT in the Member States of the European Union.
Unioni ei saa jäädä muista maanosista jälkeen tässäkään asiassa.
The Union must not lag behind other world regions in this field.
Komission tulisikin käynnistää selvitys, jossa tutkittaisiin tietotekniikan asema nuorten ikäluokkien opetuksessa unionin jäsenmaissa.
Accordingly, the Commission should launch a study to investigate the position of IT in the teaching of younger age groups in the Member States.
Siinä tulisi selvittää ikäluokat koulun aloittamisiästä valmistumiseen perusasteelta, onko tietotekniikka jäsenmaissa itsenäinen oppiaine vai ei, tietotekniikan opetuksen tuntimäärät esimerkiksi viikossa, opettajien pätevyydet sekä tietotekniikan opetuksen sisällöt ja tavoitteet.
It should study these age groups from start to completion of compulsory schooling looking at whether IT is a separate subject in the Member States, the number of hours of IT teaching (e.g. per week), the quality of teachers and the content and objectives of IT teaching.
Selvityksen perusteella komission tulisi ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta tietotekniikka saataisiin varsinaiseksi oppiaineeksi kaikissa unionin jäsenmaissa.
On the basis of this study, the Commission should take the necessary measures to enable IT to become a fully-fledged subject in all the Member States of the Union.
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä edellä mainitun selvityksen käynnistämiseksi?
What measures does the Commission propose to take to launch the abovementioned study?
Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan mukaisesti koulutusjärjetelmien sisältö ja järjestäminen, myös opetusajan jakaminen, kuuluvat yksinomaan jäsenvaltioiden vastuulle.
As the Honourable Member is aware, according to Article 149 of the Treaty, the content and organisation of education systems, including the allocation of teaching time, is the sole reponsibility of the Member States.
Sen vuoksi alaa on syytä seurata tiiviisti ja tutkia EU:n tasolla.
It therefore deserves close monitoring and research at EU level.
Vuonna 2004 Eurydice http://www.eurydice.org/ julkaisi raportin tietotekniikasta Euroopan kouluissa.
In 2004, Eurydice http://www.eurydice.org/. published a thematic report on ICT in schools in Europe.
Julkaisua Key Data on Education in Europe 2005, jossa annetaan tietoa tietotekniikan vähimmäisopetusajoista, ollaan parhaillaan päivittämässä vuoden 2008 versiota varten.
The publication ‘Key Data on Education in Europe 2005’ which provides information on minimum teaching time for ICT, is currently being updated for the 2008 issue.
Komissio järjesti hiljattain tarjouskilpailun tietotekniikan indikaattoreita koskevasta tutkimuksesta, jotta saataisiin lisää tietoa kansallisista ja kansainvälisistä lähteistä ja voitaisiin paremmin valita sopivimmat indikaattorit, joilla pystyttäisiin seuraaamaan tietotekniikan käyttöä opetuksessa.
The Commission has recently tendered a study on ICT indicators, with the aim of obtaining more information about the data available at national and international levels and to help select the most suitable indicators for monitoring the field of ICT usage in education.
Tutkimuksen tulokset saadaan vuoden 2009 alkupuoliskolla.
The results of the study will become available in the first half of 2009.
On myös syytä mainita, että vuodesta 2000 komissio on tukenut jäsenvaltioiden asiantuntijoiden työryhmää, joka on tarkastellut tietotekniikan vaikutusta koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen ja on kartoittanut ja vaihtanut hyviä toimintatapoja tietotekniikan käytön edistämiseksi.
It should also be mentioned that since 2000, the Commission has supported a Working Group of Member State experts that has looked into the impact of ICT in education and lifelong learning, and has identified and exchanged best policy practise in promoting the use of ICT See: http://ec.europa.eu/education/doc/reports/doc/ictimpact.pdf. .
Ks. http://ec.europa.eu/education/doc/reports/doc/ictimpact.pdf Lähitulevaisuudessa julkaistaan raportti, jossa keskitytään siihen, miten tietotekniikkaa on hyödynnetty opetuksessa Euroopassa vuodesta 2000 (Lissabonissa kokoontuneesta Eurooppa-neuvostosta) lähtien.
A political report focusing on the use of ICT for education in Europe since the 2000 Lisbon Council will be published in the near future.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1675/08
WRITTEN QUESTION P-1675/08
Aihe: ICCAT:n suositusta 04-10 ja IOTC:n suositusta 05-05 koskevat tulkintaongelmat
Subject: Problems of interpretation of Recommendations 04‑10 (ICCAT) and 05‑05 (IOTC)
Komissiolle on ilmoitettu vakavista ongelmista, joita pitkäsiima-alukset ovat kohdanneet Etelä-Afrikassa siitä syystä, että edellä mainittujen alueellisten kalastusjärjestöjen sopimus‑ ja yhteistyöosapuolet tulkitsevat eri tavoin ICCAT:n suositusta 04-10 ja IOTC:n suositusta 05-05, jotka koskevat sitä, miten haiden ruhoja/eviä koskevaa 5 prosentin laskelmaa sovelletaan.
The Commission will be aware of the severe problems now facing the longline fleet in South Africa thanks to the different interpretations placed by the contracting and cooperating parties to the two RFOs (ICCAT and IOTC) on Recommendations 04‑10 (ICCAT) and 05‑05 (IOTC), which concern how to calculate the 5 % ratio (bodies/fins) applying to sharks.
Tämä erittäin vakavan tilanteen lisäksi selvästi tunnustettuna puutteena on se, että kyseistä suhdelukua ei ole mukautettu lajeihin, joita yhteisön laivasto kalastaa.
This grave problem is compounded by the amply recognised failure to adapt this ratio to the species fished by the Community fleet.
ICCAT on jo myöntänyt, että yhteisön kalastamien lajien suhdelukua on tarkistettava ja että 5 prosentin suhdeluvun tarkistamisen laskentaperusteita on selvennettävä.
ICCAT has already recognised both the need to revise the ratio for those species and the importance of clarifying the calculation bases for checking the 5 % ratio.
Mitä toimenpiteitä Etelä-Afrikan viranomaisia koskevia toimenpiteitä EU on toteuttanut puolustaakseen yhteisön laivastoa ICCAT:n suosituksen 04-10 ja IOTC:n suosituksen 05-05 eri tulkintojen yhteydessä?
what representations are being made by the EU to the South African authorities in order to defend the Community fleet in the face of the differing interpretations of Recommendations 04‑10 (ICCAT) and 05‑05 (IOTC);
Minkä ehdotuksen komissio aikoo tehdä seuraavissa ICCAT:n ja IOTC:n kokouksissa, jotta laskettua suhdelukua sovellettaisiin yhdenmukaisesti kaikkiin sopimuspuoliin ja yhteistyökumppaneihin?
what proposals it will make at the forthcoming ICCAT and IOTC meetings with a view to ensuring that all contracting and cooperating parties calculate the ratio in a uniform fashion;
Mitä toimenpiteitä komissio on toteuttamassa, jotta muutettaisiin nykyisissä säännöksissä olevaa 5 prosentin virheellistä suhdetta niiden lajien osalta, joita yhteisön laivasto kalastaa?
what efforts it is making to modify the incorrect ratio of 5 % for species fished by the Community fleet which appears in the existing rules?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1676/08
WRITTEN QUESTION P-1676/08
Aihe: Kreikan vastainen Dublin II -asetukseen liittyvä rikkomismenettely
Subject: Infringement proceedings against Greece in relation to the Dublin II Regulation
Onko Kreikan vastainen rikkomismenettely jo käynnissä?
Are the infringement proceedings against Greece already under way?
Jos on, missä vaiheessa?
And if so, what stage have they reached?
Mikä on tarkka oikeusperusta, jonka nojalla komissio on käynnistänyt rikkomismenettelyn?
On exactly what legal basis has the Commission instigated an infringement procedure?
Mitä asetuksen artikloja tarkastelu koskee?
Which articles of the regulation are being scrutinised?
Onko kyseessä EU:n oikeuden rikkominen, jos jäsenvaltiot keskeyttävät turvapaikanhakijoiden palauttamisen Kreikkaan, kuten Norja on tehnyt?
Is it an infringement of EC law if Member States suspend asylum-seekers’ referrals to Greece, as Norway has done?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1686/08
WRITTEN QUESTION P-1686/08
Sen nimi tulee X-kromosomista, jossa sijaitsee geeni, jonka mutaatio aiheuttaa oireyhtymän.
It is named after the X‑chromosome, the seat of the gene whose mutation originates the syndrome.
Yksi 250:stä naisesta on kantaja ja näin ollen oireyhtymän siirtäjä ilman omia oireita.
One in every 250 women is a bearer and, therefore, transmitter of the syndrome without clinical manifestations.
Viimeisten kymmenen vuoden aikana tutkimuksessa on edistytty eniten hoidon ja diagnostiikan alalla, vaikka paljon tapauksia (kantajia ja oireyhtymään sairastuneita) onkin määrittämättä tiedon ja sen levittämisen puutteen vuoksi.
In recent decades, the main progress made by research has been centred on therapy and diagnosis, although there are a large number of cases (of bearers and sufferers) which remain undetermined thanks to lack of knowledge and publicisation.
Fraxin oireisiin kuuluu erityisiä fyysisiä ja käyttäytymiseen liittyviä ominaisuuksia, joihin sisältyvät älyllinen kehitysviivästymä ja vaikeat puhehäiriöt.
XFS exhibits a number of specific physical and behavioural features which include intellectual deficiency and severe language disturbances.
Tukeeko Euroopan komissio mitenkään tätä sairautta?
Does the Commission have any kind of initiative under way to support research into this illness?
Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se edistää tätä sairautta koskevia tiedotus‑ ja valistuskampanjoita ja käyttää hyväksi kokemuksien vaihtoa diagnostiikkaan, hoitoon ja tutkimukseen liittyvien menetelmien parantamiseksi?
Can the Commission state whether it intends to promote information and education campaigns on this illness or to make use of exchange of experiences with a view to the improvement of methods of diagnosis and treatment and of research?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1706/08
WRITTEN QUESTION P-1706/08
Aihe: Terveydenhuoltolaitosten käyttämät EU:n varat
Subject: Use of EU funds by healthcare establishments
Selvennys sairaaloiden oikeudellisen muodon ja EU:n varojen erilaisten tukikelpoisuusedellytysten väliseen suhteeseen
Clarification of the relationship between the legal form of hospitals and the various conditions for access to support from EU funds
Tšekin tasavallan monopolien torjuntaviranomainen tutkii parhaillaan julkisen kilpailun sääntöjen rikkomista, jonka syynä on eräs sairaala, joka sai avustusta lääkinnällisten laitteiden hankkimista varten.
In the Czech Republic the anti-monopoly authority is currently investigating a violation of public competition rules arising from a hospital receiving a grant towards the purchase of medical equipment.
Lisäksi yhtenäisessä toimenpideohjelmassa 2004–2006 mahdolliset edunsaajat eriteltiin Tšekin tasavallassa niiden oikeudellisen muodon perusteella.
Furthermore, the integrated operational programme (IOP) for 2004‑06 differentiated between potential beneficiaries in the Czech Republic according to their legal form.
Ei ole selvää, sovelletaanko samoja sääntöjä myös ajanjaksolle 2007–2013 ja sovelletaanko edunsaajien oikeudelliseen muotoon perustuvaa erittelyä kaikkiin ohjelmiin vai vain joihinkin niistä.
It is not clear whether the same rules also apply for the period 2007‑13 and whether the differentiation based on the legal form of the beneficiary applies to all programmes or just some of them.
Vaikuttaako terveydenhuoltolaitosten oikeudellinen muoto (valtio, julkinen tai yksityinen (osake)yhtiö, pääomayhtiö jne.) niiden kelpoisuuteen saada EU:n tukia, ja jos vaikuttaa, mitä tukia?
Does the legal form of a healthcare establishment (state, public or private (joint-stock company, limited liability company, etc.) have an impact on their access to EU funds, and if so, to which funds?
Vaikuttaako terveydenhuoltolaitosten oikeudellinen muoto tai niiden omistustyyppi mahdollisen yhteisrahoituksen määrään?
Does the legal form, or the nature of the owner, of healthcare facilities have an impact on the amount of co-financing possible?
Miten säännöt eroavat tuensaajien kohdalla riippuen siitä, luokitellaanko ne mahdollisesti osaksi terveydenhoitopalvelun tarjoajien verkostoa?
How do the rules differ for recipients of grants depending on whether or not they are classified as part of the healthcare provider network?
Mihin säädökseen terveydenhoitopalvelun tarjoajien verkoston määrittelyn olisi perustuttava, jotta verkoston palvelut voisivat saada EU:n tukea ilman julkisen kilpailun vääristymistä?
What kind of legal act should form the basis for the definition of the public network of healthcare providers so that facilities in this network may obtain support from EU funds without distortion of public competition?
Vaihtelevatko oikeudelliselta muodoltaan erilaisia tuensaajia koskevat säännöt ohjelmoittain?
Do the rules for grant beneficiaries with differing legal status vary according to the types of programme?
Onko joillakin ohjelmilla eriytetyt edellytykset yhteisrahoitukselle tai muita rajoituksia, jotka koskevat erityisesti terveydenhuoltolaitoksen oikeudellista muotoa (perustajan tai omistajan tyyppi) tai sen sisällyttämistä julkisten palvelujen verkostoon tai sen jättämistä verkoston ulkopuolelle?
Or do some programmes have differentiated conditions for co-financing or other limits specifically with respect to the legal form of the healthcare establishment (type of founder, type of owner) or to its inclusion or exclusion in the public service network?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1707/08
WRITTEN QUESTION P-1707/08
Lakon syynä on KSC S.A.:n ilmoittama päätös Lublin-sokeritehtaan tuotannon lopettamisesta ja samalla 300:n sen vakinaisen työntekijän sekä 100:n sesonkityöntekijän irtisanomisesta.
The strike follows the announcement by KSC S.A. of the decision to close down production at its Lublin factory and lay off 300 permanent employees and 100 seasonal workers.
Krajowa Spółka Cukrowa –yhtiön johtokunta päätti sulkea lublinilaisen sokeritehtaan Euroopan unionin Puolalle asettamien rajoitusten vuoksi.
The supervisory board of KSC S.A. decided to close the factory because of the production limits imposed on Poland by the European Union.
Päätöstä tehdessään se jätti ottamatta huomioon kaksi erittäin tärkeää perustetta, jotka puhuvat Lublin-sokeritehtaan säilyttämisen puolesta.
In taking the decision, however, the board ignored two crucial arguments in favour of keeping the Lublin factory open.
Ensimmäinen näistä on tuotteen laatu.
The first is the quality of the product.
Lublin-sokeritehdas tuotti viimeksi kuluneen kauden aikana korkealaatuisinta sokeria.
In the last harvest, the best-quality sugar was produced by the Lublin sugar factory.
Lublinissa tuotettu sokeri ei ole ainoastaan parasta, mitä Krajowej Spółce Cukrowej S.A. tuottaa, vaan parasta koko Puolassa.
Lublin sugar is not only the best produced by KSC S.A. but in the whole of Poland.
Lublin-sokeritehtaan tuottamasta sokerista 99 prosenttia luokiteltiin I luokkaan Euroopan unionin tasolla.
As much as 99 % of the sugar produced by the Lublin sugar factory was classified as EU Category c sugar.
Toinen peruste on taloudellinen.
The second argument is an economic one.
Tämä sokeritehdas on tuottanut Krajowa Spółka Cukrowa S.A:n yksiköistä parhaan taloudellisen tuloksen, ja Lublinin alue kuuluu koko Euroopan unionin köyhimpiin.
The Lublin sugar factory delivered the best economic performance among its counterparts belonging to the KSC, while the region is one of the poorest in the entire European Union.
Edellä mainittujen seikkojen taustaa vasten pyydän tilanteen uudelleenarviointia ja apua lakossa oleville Lublin-sokeritehtaan työntekijöille, varsinkin kun Krajowa Spółka Cukrowa päätöstä tehdessään ei noudattanut asianmukaista menettelyä ja rikkoi voimassa olevia sääntöjä.
In the light of the above, will the Commission acquaint itself with the situation and help the striking workers of the Lublin sugar factory, particularly as Krajowa Spółka Cukrowa S.A. took this decision without following the correct procedure and in breach of the rules in force?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1708/08
WRITTEN QUESTION P-1708/08
Aihe: Henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen tulkinta Lissabonin sopimuksen 25 a artiklassa
Subject: Interpretation of rules on personal data protection in Article 25a of the Lisbon Treaty
Kirjallisen kysymyksen E-6633/07 sekä komission siihen antaman vastauksen johdosta pyydän komissiota vahvistamaan, että Tanskan oikeusministeriön tulkinta EU-sopimuksen 25 a artiklasta on oikea, kun Tanskan oikeusministeriö kirjoittaa: ”Kuten on todettu [- -], ei ole perusteita olettaa, että Lissabonin sopimuksella luodaan yhteisen ulko‑ ja turvallisuuspolitiikan alalla unionille mahdollisuutta antaa sääntelyä, joka vaikuttaa välittömästi kansalaisiin ym. jäsenvaltioissa.
Further to Written Question E‑6633/07 and the Commission's answer, can the Commission confirm that the Danish Justice Ministry's interpretation of Article 25a of the EU Treaty is correct when the Ministry writes: ‘As stated … there is no indication that, within the field of the common foreign and security policy, the Lisbon Treaty will authorise the Union to enact rules with direct effect on citizens etc. in Member States.
Tämän mukaisesti on oletettava, että henkilötietojen suojaa koskevat säännöt, joita EU-sopimuksen 25 a artiklan nojalla annetaan yhteisen ulko‑ ja turvallisuuspolitiikan alalla, eivät voi suoraan vaikuttaa kansalaisiin ym. Tanskassa.”
Accordingly, it must be assumed that rules on the protection of personal data, which, by virtue of Article 25a of the Lisbon Treaty, are laid down within the field of the common foreign and security policy, cannot directly affect citizens etc. in Denmark.’
Tanskan oikeusministeriön kotisivuilla www.jm.dk saatavilla olevan selvityksen ”Redegørelse for visse forfatningsmæssige spørgsmål i forbindelse med Danmarks ratifikation af Lissabon-traktaten” sivun 49 ensimmäinen kohta (4. joulukuuta 2007).
49, first paragraph, of the Statement on certain constitutional issues in connection with Denmark's ratification of the Lisbon Treaty of 4 December 2007, accessible on the Danish Justice Ministry’s website at www.jm.dk .
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1709/08
WRITTEN QUESTION P-1709/08
Aihe: Saksalaisten käsityöläisyritysten vakuutusongelmat
Subject: Insurance problems encountered by German craft businesses
Saksalainen rakennusyritys joutuu siis ottamaan lakisääteisen vastuuvakuutuksen.
For a German construction firm to work in France, an ‘Assurance R.C. décennale’ is therefore required.
Ranskalaiset yritykset tekevät yleensä vuosivakuutussopimuksia.
In general, French companies take out one-year insurance policies.
Saksalaiset yritykset taas eivät voi tehdä vuosivakuutussopimuksia, koska ne työskentelevät Ranskassa vain tilapäisesti.
German companies cannot, however, take out these one-year insurance policies, as they only work in France on an occasional basis.
Jokainen urakka on siis vakuutettava erikseen.
They therefore have to insure each job separately.
Yksittäisvakuutusten tekeminen merkitsee kuitenkin, että saksalaiset yritykset joutuvat perustamaan tytäryhtiön Ranskaan.
In order, however, to take out this special insurance, German companies are obliged to establish subsidiaries in France.
Usein käy niin, että vakuutussuojaa ei tarjota lainkaan konkreettista urakkaa varten tai sitten esitetään, että kyseinen yritys ei ole ollut toiminnassa tarpeeksi pitkään.
It is often even the case that there is no insurance cover available for specific jobs or it is argued that the company in question has not been in existence long enough.
Ranska tarjoutuu välittämään vakuutussuojatta jääneille yrityksille vakuutuksen Pariisissa toimivan vakuutusvalvontaviraston (Bureau Central de Tarification) välityksellä.
For companies that are unable to obtain insurance cover, France offers to arrange insurance through the Bureau Central de Tarification in Paris.