natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin täytäntöönpanossa on ollut toistuvasti ongelmia.
Repeated difficulties have been encountered in the implementation of the Posting of Workers Directive: in particular, the problem arises that no advisory services are provided for posted workers in the host country.
Erityisen ongelmallista on se, että lähetetyt työntekijät eivät löydä kohdemaassa mahdollisuuksia saada neuvontaa.
In addition, there are no guarantees of legal penalties in the event of non-compliance with the Posting of Workers Directive and the national laws linked to it.
Lisäksi työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin ja siihen liittyvien kansallisten säädösten rikkomusten osalta ei ole takeita täytäntöönpanosta, koska lähtömaan yritykset eivät toimi kohdemaassa.
This arises from the fact that the companies from the country of origin are not present on the spot.
Mitä on komission näkemys työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä ilmenneistä ongelmista?
What view does the Commission take of this problem arising from the implementation of the Posting of Workers Directive?
Mihin toimiin komissio ryhtyy taatakseen lähetetyille työntekijöille asianmukaiset mahdollisuudet saada neuvontaa kohdemaassa?
What action is the Commission taking to ensure that the posted workers have access to appropriate advisory services in the host country?
Miten komissio aikoo varmistaa täytäntöönpanon työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin rikkomusten osalta ja sen, että kansalliset viranomaiset voivat ottaa käsiteltäväkseen kohdemaan yrityksiin liittyviä asioita?
How will the Commission ensure that legal sanctions will be applied in the event of breaches of the Posting of Workers Directive and that national authorities are granted access to the companies in the host country?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010911/2011
Question for written answer E-010911/2011
Kukin jäsenvaltio vastaa itse jätehuollostaan.
Waste management is the separate responsibility of each individual Member State.
Jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY säännökset koskevat ympäristön ja ihmisten terveyden suojelua jätteen syntymiseltä ja jätehuollolta.
The provisions of Directive 2008/98/EC on waste concern the protection of the environment and public health from waste production and management.
Direktiivin täytäntöönpanon määräaika päättyi joulukuussa 2010, mutta ainoastaan kuusi valtiota (muun muassa Tanska, Alankomaat, Itävalta ja Ruotsi) on toistaiseksi saattanut sen osaksi kansallista lainsäädäntöään.
Despite the fact that the deadline for implementing the directive expired in December 2010, only six countries to date (including Denmark, the Netherlands, Austria and Sweden) have incorporated it into their national legislation.
On pidettävä mielessä, että vuoteen 2020 mennessä tavoitteena on varmistaa, että 50 prosenttia yhdyskuntajätteistä kierrätetään.
It should be borne in mind that for 2020 the objective is to ensure that 50 % of urban waste is recycled.
Tuoreiden tietojen mukaan 619 kaatopaikkaa toimii laittomasti, ja 1 000 vaatimustenvastaista kaatopaikkaa on joko kunnostettava tai suljettava heti.
According to recent information, 619 landfill sites are operating illegally, while a further 1 000 substandard landfill sites must be either upgraded or closed down immediately.
Kreikka, jossa on räikeästi vaatimustenvastaisia jätehuoltolaitoksia ja -laitteita sekä lukuisia luvattomia kaatopaikkoja, on jäänyt pahasti jälkeen muista EU:n jäsenvaltioista kansallisen lainsäädännön saattamisessa EU:n lainsäädännön mukaiseksi.
With its seriously substandard waste management plant and equipment and numerous unauthorised waste disposal sites, Greece has fallen well behind the other EU Member States in bringing its national legislation into line with EC law.
Vaikka Kreikkaa vastaan on annettu tuomioita, joissa se on velvoitettu maksamaan huomattavia sakkoja, se ei ole vielä kehittänyt asianmukaisia jätteiden hävitys-, käsittely- ja kierrätysmenetelmiä.
Despite rulings against it in the past requiring it to pay heavy fines, it has not yet developed adequate waste disposal, processing and recycling methods.
Mistä komission mielestä johtuu, että mainitun direktiivin täytäntöönpano on viivästynyt jäsenvaltioissa, ja miten paljon EU:n direktiivin täytäntöönpanolle asettamaa määräaikaa aiotaan jatkaa? 2.
To what does the Commission attribute the delay by the Member States in incorporating the directive, and for what period of time is it expected that the EU deadline for implementation thereof will be extended? 2.
Kuinka paljon EU:ssa on toiminnassa olevia jätteiden loppusijoituspaikkoja ja kuinka monta niistä sijaitsee Kreikassa?
How many waste disposal sites are operating within the EU and how many in Greece?
Miten niiden sulkemisessa tai kunnostamisessa on edistytty? 3.
What progress has been made in closing them down or improving them? 3.
Onko EU aloittanut Kreikan vastaisia menettelyjä sen jätteiden loppusijoituspaikkojen vuoksi tai koska se ei ole saattanut EU:n lainsäädäntöä osaksi kansallista oikeuttaan, ja määrätäänkö sille mahdollisesti lisää sakkoja? 4.
Has the EU initiated proceedings against Greece in respect of its waste disposal sites or for failure to incorporate EU legislation into national law, and does it face the prospect of further fines? 4.
Mitä toimia komissio suosittelee Kreikan tapauksessa, koska se ei noudata jätedirektiiviä tai tee asiaa koskevia lainsäädäntöehdotuksia?
What measures does the Commission recommend in the case of Greece, given its failure to comply with the waste directive or to submit the relevant draft legislation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010912/2011
Question for written answer E-010912/2011
Aihe: Kozlodujin ydinvoimalan stressitesti
Subject: Stress test at the Kozloduy nuclear plant
Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten ryhmän (ENSREG) internetsivustolla tai Euroopan komission internetsivustolla ei ole tietoja Kozlodujin ydinvoimalan stressitestien päättymisestä eikä niiden tuloksista siitä huolimatta, että ENSREG:n julkilausumassa korostetaan erityisesti avoimuutta ja tiedottamista.
However, the web pages of the Group of European Nuclear Safety Regulator Group and the Commission contain no information regarding completion of the stress test at the Kozloduy power plant, or of the relevant findings, despite the particular importance which ENSREG claims to attach to transparency and timely public information.
Missä ydinvoimaloissa stressitestit on jo saatu päätökseen?
At which nuclear power plants have stress tests already been carried out?
Vastaavatko ne eurooppalaisia määräyksiä?
Were they carried out in accordance with European specifications?
Missä ja milloin tulokset julkaistaan? 2.
Where and when were the findings published? 2.
Onko Euroopan komission määrä julkaista tiedot jokaisen stressitestin jälkeen vai annetaanko tiedot julkisuuteen vain yhdellä kertaa sitten, kun jäsenvaltioille annettu raporttien jättämistä koskeva määräaika on kulunut umpeen (31. joulukuuta 2011)? 3.
Will the public be officially informed by the EU following stress tests at each nuclear power plant or will this be done just once after the deadline for Member States to submit their reports (31 December 2011) has elapsed? 3.
ENSREG:n julkilausumassa viitataan siihen, että stressitestejä koskevissa seminaareissa EU:n kansalaisille annetaan tietoa täysin avoimesti ja he saavat osallistua niihin.
ENSREG has specifically stated that full transparency and public consultation and information by means of public awareness seminars will help to promote acceptance of stress tests by the European public.
Koska stressitestit ovat joissakin ydinvoimaloissa jo päättyneet eikä Euroopan komissio ole antanut niistä tietoja, katsooko komissio, että kyseisellä alalla on todella menetelty avoimesti ja oikein? 4.
However, given that a number of stress tests have already been completed without any information having been released by the Commission, does the latter consider that this is really conducive to transparency and credibility? 4.
Miten komissio varmistaa sen, että stressitestien tulokset annetaan EU:n kansalaisten tietoon, niin että ne vahvistavat heidän luottamustaan siihen, että asiassa on todella toimittu avoimesti, ja he voivat rauhoittua?
How will the Commission ensure that the European public is informed of the findings of stress tests in such a way as to promote credibility, ensure transparency and reassure public opinion?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010914/2011
Question for written answer E-010914/2011
Aihe: Energiatehokkuuden lisääminen rakennerahastojen tuella
Subject: Structural Funds for energy efficiency
Koheesiopolitiikkaa koskevissa yhteisön strategisissa suuntaviivoissa vuosiksi 2007–2013 energiatehokkuus ja uusiutuvat energialähteet muodostavat yhden rakennerahastoista tehtävien investointien 12 ensisijaisesta alasta.
Energy efficiency and renewable energy are one of the 12 priority areas for the Structural Funds’ investment under the Community Strategic Guidelines for Cohesion 2007-2013.
Energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden merkitys koheesiopolitiikassa on kasvanut koheesiopolitiikan ”lissabonisoitumisen” myötä.
The importance of energy efficiency and renewable energy within cohesion policy has been further reinforced by the ‘Lisbonisation’ of cohesion policy.
EU‑27 on osoittanut kokonaisuudessaan 9 miljardia euroa energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin, joiden osuus koko rahastosta on 2,6 prosenttia.
The EU‑27 have allocated a total amount of EUR 9 billion to energy efficiency and renewable energy sources, which represents 2.6 % of total funds.
Myös puiteohjelmissa vuosiksi 2007–2013 EU:n määrärahat energiatehokkuuden ja energianhallinnan edistämistä koskeville hankkeille ovat 4,2 miljardia euroa.
At the same time, in the framework programmes for 2007-2013, EU allocations for projects promoting energy efficiency and energy management amount to EUR 4.2 billion.
Edellä esitettyjen seikkojen perusteella kysytään seuraavaa: 1.
In light of the above: 1.
Pitääkö komissio tämänhetkisiä määrärahoja riittävinä?
Does the Commission consider the current allocation to be sufficient?
Millaisia energiatehokkuutta tukevia synergioita on saavutettu seitsemännen puiteohjelman ja rakennerahastojen välillä? 2.
What synergies have been achieved between FP7 and Structural Funds in support of energy efficiency? 2.
Miten komissio aikoo vahvistaa synergioita energiatehokkuuden lisäämistä koskevien eri ohjelmien (esimerkiksi seitsemännen puiteohjelman, rakennerahastojen, aluerahastojen ja kansallisten rahastojen) välillä ja optimoida myönnettyjen varojen tehokkuuden? 3.
How does the Commission plan to enhance the synergies between the various programmes involved in the energy efficiency drive (such as FP7, structural, regional and national funds) and optimise the efficiency of the allocated funds? 3.
Mikä on rakennerahastoista energiatehokkuuteen myönnettyjen varojen toteutumisaste jäsenvaltioissa ja erityisesti Kreikassa? 4.
What is the take-up rate by Member State, and specifically for Greece, of Structural Funds allocated to energy efficiency? 4.
Voiko komissio antaa esimerkkejä parhaista käytännöistä energiatehokkuuden lisäämiseksi rakennerahastojen tuella?
Can the Commission give some examples of best practice in the use of Structural Funds for promoting energy efficiency?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010915/2011
Question for written answer E-010915/2011
Aihe: VP/HR – Nuorten tiibetiläismunkkien itsensä tuleen sytyttämistä koskeneeseen kysymykseen P-009291/2011 saadun kirjallisen vastauksen perusteella korkea edustaja Catherine Ashtonille esitettävä täydentävä kysymys
Subject: VP/HR — Complementary written question to the High Representative Lady Ashton regarding Written Answer P‑009291/2011 about self-immolation by young Tibetan monks
Kiitämme korkea edustaja Catherine Ashtonia hänen antamastaan vastauksesta nuorten tiibetiläismunkkien itsensä tuleen sytyttämistä koskeneeseen kysymykseen P-009291/2011 .
While thanking the High Representative Lady Ashton for answering P‑009291/2011 about self-immolation by young Tibetan monks, we still have few doubts in this regard.
Haluaisimme pyytää korkeaa edustajaa vastaamaan täydellisesti näihin kysymyksiin ja ottamaan huomioon huolenaiheemme, jotta voisimme saada kattavan kuvan EU:n kannasta Kiinan tiibetiläisalueiden nykytilanteeseen.
We would like to seek her help to answer fully those questions and address our concerns in order to have a comprehensive picture of the EU’s position towards the current situation in China’s Tibetan areas.
Kyseessä ovat erityisesti seuraavat kysymykset:
In particular:
Kysymys 2: Onko itsensä sytyttämisestä tuleen keskusteltu neuvoston ihmisoikeustyöryhmässä (COHOM) ja Aasian ja Oseanian työryhmässä (COASI)?
Question 2: Has this use of self-immolation been discussed at the level of the COHOM and COASI?
Kysymys 3: Ovatko komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto ottaneet jo kantaa tai ilmaisseet suhtautumisensa?
Question 3: Has a position been taken or a reaction been given by the Commission and the European External Action Service?
Kysymys 4: Aikooko korkea edustaja/varapuheenjohtaja ilmaista huolensa julkisessa lausunnossa Tiibetissä vallitsevasta ihmisoikeuksien kunnioituksen puutteesta, joka johtaa näihin äärimmäisiin tekoihin ja epätoivoisiin tapoihin osoittaa mieltä?
Question 4: Is it the Vice-President/High Representative’s intention to release a public statement of concern over the lack of respect for human rights in Tibet, which is leading to these extreme acts and desperate forms of protest?
Kysymys 5: Ottaako EU asian esille Kiinan kanssa seuraavassa EU:n ja Kiinan välisessä huippukokouksessa ja seuraavassa EU:n ja Kiinan välisessä ihmisoikeusvuoropuhelussa?
Question 5: Will the EU raise this issue with China during the next EU‑China summit and EU‑China human rights dialogue?
Kysymyksen 3 osalta kiinnitämme huomiota siihen, että korkean edustajan ”tarttuminen tilaisuuteen EU:n johdonmukaisen ihmisoikeuksia koskevan kannan toistamiseksi” Kiinan johdon kanssa Pekingissä 24. ja 25. lokakuuta 2011 käytyjen kaksipäiväisten keskustelujen yhteydessä ei selitä sitä, ovatko komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto muodostaneet yhteisen kannan siitä, että nuoret tiibetiläismunkit ja -nunnat ovat sytyttäneet itsensä tuleen.
With regard to Question 3, the fact that Lady Ashton ‘took the opportunity to repeat the EU's consistent position on human rights’ in her two days of talks in Beijing with the Chinese leadership on 24 and 25 October 2011 does not explain whether a common position was taken by the Commission and the European External Action Service on the self-immolation by Tibetan monks and nuns, nor did she reflect on and inform us of possible actions by the EU mission on the ground.
Kysymyksen 4 osalta korkea edustaja ei kertonut, aikooko hän antaa julkisen lausunnon, jossa hän ilmaisee olevansa huolissaan Tiibetissä vallitsevasta ihmisoikeuksien kunnioituksen puutteesta.
Regarding Question 4, the High Representative did not say whether she intends to release a public statement of concern over the lack of respect for human rights in Tibet.
Vaikka vastauksessa toistettiin, että EU on keskustellut itsensä tuleen sytyttäneen Phuntsog Jarutsangin tapauksesta ja muiden Kirtin luostarin munkkien rangaistuksista viimeisimmässä EU:n ja Kiinan välisessä ihmisoikeuksia koskeneessa vuoropuhelussa 16. kesäkuuta 2011, ei ole myöskään selvää, aikooko Euroopan unioni ottaa tämän asian esille seuraavassa EU:n ja Kiinan välisessä huippukokouksessa ja huomioida asianmukaisesti Euroopan parlamentin 27. lokakuuta 2011 tekemän päätöslauselman tästä tärkeästä asiasta.
Finally, while it was reiterated that the EU discussed the self-immolation of Phuntsog Jarutsang and the punishment of other monks at Kirti monastery at the last EU‑China human rights dialogue on 16 June 2011, it is not clear whether the European Union intends to raise this issue during the next EU‑China Summit, thereby duly taking into account the 27 October 2011 EP resolution on this important issue.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010916/2011
Question for written answer E-010916/2011
Aihe: EU:n koheesiopolitiikan tulevaisuus
Subject: Future of the EU's cohesion policy
Pidän tervetulleena komission ehdotusta nostaa koheesiopolitiikan budjetin osuutta 36,7 prosenttiin monivuotisesta rahoituskehyksestä, kun se oli edellisinä vuosina 35 prosenttia.
I welcome the Commission’s proposal to increase the budget for cohesion policy to 36.7 % of the Multiannual Financial Framework, compared to 35 % in previous years.
Olen kuitenkin huolissani pyrkimyksistä kohdentaa yksi kolmasosa koheesiorahastosta tutkimusinfrastruktuuriin.
However I am concerned by attempts to allocate one third of the Cohesion Fund to research infrastructure.
Näkemykseni mukaan rakennerahastojen pakollinen kohdentaminen muualle horjuttaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja leventää Euroopan rikkaiden ja köyhien alueiden välistä kuilua.
In my view, enforced diversion of the Structural Funds endangers cohesion and widens the gap between rich and poor European regions.
Voitteko selventää komission näkökulmaa tähän asiaan ja kertoa, onko komissio halukas ehdottamaan vaihtoehtoisia toimenpiteitä köyhien alueiden tasapainottamiseksi, mikäli EU:n varojen kohdentaminen tutkimukseen onnistuu?
Can you please explain the Commission’s perspective on this matter and say whether the Commission is willing to propose alternative measures for compensating poor regions should the diversion of EU funds to research be successful?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010917/2011
Question for written answer E-010917/2011
Onnittelen Euroopan komissiota siitä, että se ehdottaa Euroopan sosiaalirahaston laajentamista seuraavalle talousarviokaudelle ja on asettanut erityisten painopisteidensä joukkoon yhteiskunnallisen vastaanoton.
I welcome the fact that the Commission has approved the widening of the European Social Fund for the forthcoming budgetary period and has given special priority within it to social inclusion.
Laskentajärjestelmän yksinkertaistaminen voisi helpottaa hallintoa ja auttaa siinä, että rahoituslähteisiin pääsisi käsiksi useampi, esimerkiksi myös vähempiosaiset ja kansalaisjärjestöt.
Simplifying the accounting system could shorten the administrative process and help more people, e.g. smaller beneficiaries and civil society bodies, to access funds.
Valmistautuuko komissio tähän?
Is the Commission prepared to do this?
Global Grantin tunnetuksi tekeminen on myös tarpeen, koska monet maat eivät käytä sitä.
There is also a need to popularise the Global Grants, because many countries do not claim them.
Onko tämä komission suunnitelmissa?
Does this feature among the Commission’s plans?
Suunnitteleeko se romanistrategian toimeenpanon yhteydessä käynnistävänsä sellaisen ehdon, joka takaa sen, etteivät EU:n rahoituslähteet vaikuta segregaatioon?
With a view to helping the implementation of the Roma strategy, does the Commission plan to introduce a conditionality guaranteeing that EU funds may not contribute to segregation?
Suunnitteleeko komissio, että jäsenvaltioiden operatiivisten ohjelmien muotoilu kannustaa niitä tukimuotoja, jotka vievät rahoituslähteet myös köyhimmille?
Does the Commission plan, in devising the Member States’ operative programmes, to encourage support measures which will channel resources to the poorest in society too?
Tällaisia voivat olla: —
These might include: —
nopea rahoituslähteiden liikkeellelasku, kriisi-interventiota tavoitteleva rahoituslähteen käyttö —
spending aimed at rapid mobilisation of funds and crisis intervention; —
normatiivinen tuki köyhimmille mikroalueille —
normative support for the poorest micro-areas; —
kehityksestä lähtevä, pitkäaikainen, paikallisia tarpeita ja aloitteita heijastavien rahoituslähteiden käyttö.
long-term spending, geared towards development, that reflects local needs and initiatives.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010918/2011
Question for written answer E-010918/2011
Ehdotuksilla otettaisiin käyttöön sellaiset makrotalouden ehdot, joiden seurauksena alueet ja pienet alueet putoaisivat kehitysrahoituksen piiristä sellaisten hallinnon päätösten vuoksi, joihin ne eivät itse voi vaikuttaa.
The proposals would introduce macroeconomic conditionality into support policy, as a result of which regions and small areas would cease to receive development funding on account of governmental decisions which they cannot influence.
Kysyn komissiolta, mitä se tekee sen puolesta, että
What will the Commission do with the aim of ensuring that: 1.
1. tuen enimmäismäärän nostaminen 2,5 prosenttiin BKT:stä ei ole epäedullinen niille muutenkin kehittyneemmille jäsenvaltioille, joille hidastuvaa kasvua tuottava, välillä taantumaan kääntyvä talous aiheuttaa muutenkin rahoitusvajausta;
the maximisation of the ceiling for support at 2.5 % of GDP is not to the detriment of those already less developed Member States which even now are short of resources because their economies either are suffering from a deceleration of growth or in some cases are in recession? 2.
2. yksittäisille jäsenvaltioille tulevasta talouskehyksestä pidätettävä vararahasto ei päädy muutenkin paremmassa tilanteessa oleville, projektien toteuttamiseen valmiimmille alueille;
the reserve which is to be withheld from the Financial Framework appropriations payable to the individual Member States is not transferred to regions whose circumstances are already better and which are better prepared to implement projects? 3.
3. jäsenvaltiot pääsisivät suhteellisesti osallisiksi Euroopan rahoitusvakausvälineen rahoituslähteistä, eikä tukea päätyisi vain kehittyneempiä alueita yhdistävään verkostokehitykseen?
Member States receive proportionate allocations from the European Cohesion Instrument, and support does not only go to the development of networks linking the more developed regions?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010919/2011
Question for written answer E-010919/2011
Aihe: Kaupallinen maatalous Afrikassa
Subject: Commercial agriculture in Africa
Laajasti hyväksytyn käsityksen mukaan Afrikan maatalouden kaupallistaminen voisi stimuloida maanosan kasvua huomattavasti ja kääntää sen talouden suunnan ympäri.
It is widely believed that the commercialisation of agriculture in Africa would be a powerful vector for stimulating growth and turning the continent’s economy around.
Ottaen huomioon, ett seitsemän afrikkalaista kymmenestä elää maataloudesta, siirtyminen omavaraisviljelystä kilpailukykyisempään, laajennuskelpoisempaan ja tuottavampaan maatalouteen voisi mahdollisesti käynnistää afrikkalaisen maatalouden vallankumouksen ja nostaa maanosan väestön pois köyhyydestä.
With 7 out of 10 Africans living off the land, the move from subsistence farming to more competitive, scalable and profitable agriculture could potentially spur an African agricultural revolution and lift its population out of poverty.
Maatalouden kaupallistamisen riskit ovat kuitenkin jo näkyvissä Afrikkaa koettelevassa ”maanvaltausten” ongelmassa sekä puutteellisessa sääntelykehyksessä, jonka vuoksi monien maatalouden työntekijöiden asema on hyvin heikko.
However, the risks to such commercialisation can already be seen in the so called ‘land-grab’ challenges faced by Africa and the poor regulatory environment, which leaves many farm workers in vulnerable situations.
Miten komissio aikoo varmistaa, että EU:n tuki ja kehitysyhteistyöpolitiikka kannustavat Afrikkaa hyötymään elintarvikkeiden kysynnän kasvusta maatalouden kaupallistamisen kautta ja että ne samalla tukevat Afrikan viljelysmaan asianmukaista hallinnointia?
How will the Commission ensure that EU aid and development policy encourages Africa to take advantage of the rising demand for food through commercial farming, while at the same time helping to guarantee careful management of its farmland?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010920/2011
Question for written answer E-010920/2011
Aihe: Pakko-abortit Kiinassa
Subject: Coerced abortion in China