natgillin/translations-raw huggingface dataset:
sen liiketoiminnan ”merkittävän” muutoksen määritelmä, joka johtaa toimiluvan uudelleen tutkimiseen [11 artiklan 6 kohta] 5.
the definition of a ‘significant’ change of activity, requiring a licence review [Article 11(6)]; 5.
kansallisen lainsäädännön muut säännökset [12 artikla] 6.
additional provisions of national law [Article 12]; 6.
Kuinka monta toimilupaa edellä mainituissa jäsenvaltioissa on myönnetty vuodesta 2011 lähtien?
In the Member States listed above, how many licences have been granted annually since 2001?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010702/2011
Question for written answer E-010702/2011
Aihe: Matkustamojen saastuneen ilman aiheuttamat terveysriskit
Subject: Health risk posed by contaminated cabin air
Lentokoneen miehistölle aiheutuvista terveysriskeistä, joiden syynä ovat lentokoneen matkustamojen ilman saastuminen öljyhöyryjen, päästöjen ja säteilyn vaikutuksesta ilmakehän ylemmissä kerroksissa, puhutaan säännöllisesti.
There are regular reports in the press about the health risk to aircrew posed by the contamination of cabin air caused by oil fumes, emissions and radiation in the higher levels of the atmosphere.
Siksi pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
I therefore ask the Commission to answer the following questions: 1.
Mitä mahdollisia terveyshaittoja voi komission mielestä syntyä lentokoneen miehistölle mainitusta ilman saastumisesta? 2.
In the Commission’s view, what are the possible health risks to aircrew that could result from contamination of this kind? 2.
Onko komissiolla tilastotietoja erilaisista mahdollisista lentomiehistöille aiheutuneista terveyshaitoista? 3.
Does the Commission have statistics on possible health risks to aircrew? 3.
Sulkeeko komissio pois lentomatkustajien ja -henkilöstön terveydelle sekä lentoturvallisuudelle aiheutuvan vaaran niin sanottujen ”fume events” -tilanteiden osalta?
Can the Commission rule out any risk to the health of passengers and aircrew, and to flight safety, from ‘fume events’?
Jos sulkee, miten se on tullut tähän johtopäätökseen?
If so, how did it come to this conclusion?
Jos ei, mitä vaaroja se näkee? 4.
If not, what dangers does the Commission see? 4.
Tarkastaako komissio tähän mennessä käytettyä ilman suodatusta toimivaa ilmansyöttömenetelmää? 5.
Will the Commission look into the suitability of the cabin ventilation system without air filtration that has been used until now? 5.
Aikooko komissio kieltää ilman suodatusta toimivan ilmansyötön tai korvata tämän ilmastointijärjestelmän toisella, mikäli se on sitä mieltä, että ilman suodatinta toimiva ilmastointijärjestelmä on ristiriidassa Euroopan unionin työterveysstandardien kanssa? 6.
If the Commission considers that this system breaches EU standards on the protection of health and safety at work, does it plan to ban it or insist that it be replaced by another system? 6.
Mitä muita toimia komissio suunnittelee suojellakseen matkustajia ja lentokoneen miehistöä terveydelle vaarallisilta kemikaaleilta?
What further steps does the Commission plan to take to protect passengers and aircrew against exposure to harmful chemicals?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010703/2011
Question for written answer E-010703/2011
Aihe: Etelä-Tirol – Työntekijöiden vapaa liikkuvuus – Syrjintä
Subject: South Tyrol — free movement of workers — discrimination
Tiedotusvälineiden mukaan EU:n komissio aikoo käynnistää rikkomusmenettelyn Italiaa vastaan välillistä syrjintää koskevien tapausten vuoksi.
According to reports in the media, the Commission is considering bringing proceedings against Italy for indirect discrimination.
Tietojen mukaan Etelä-Tirolin aluetta syytetään työntekijöiden vapaan liikkuvuuden periaatteen rikkomisesta.
The South Tyrol Region is accused of violating the principle of free movement of workers.
Syiksi esitetään julkishallinnon työhönpääsyrajoitukset eli kaksi vuotta Bolzanon maakunnassa asuneiden hakijoiden suosiminen.
The case has apparently been prompted by restrictions on admission to public-service employment, where preferential treatment is accorded to applicants who have been resident in Bolzano Province for two years.
Koska henkilöt, jotka eivät asu vakituisesti Bolzanon maakunnassa, ovat useimmiten kotoisin muista jäsenvaltioista, komission mukaan näissä rajoituksissa on kyse välillisestä syrjinnästä.
As people who are not resident in the province generally come from other Member States, the Commission regards this restriction as constituting indirect discrimination.
Aikooko komissio edellä kuvatun asiantilan perusteella todella käynnistää rikkomusmenettelyn Italiaa vastaan?
Is it true that the Commission is planning to bring proceedings against Italy on account of the above circumstances?
Onko tässä komission mielestä kyse välillisestä syrjinnästä työntekijöiden vapaan liikkuvuuden kannalta?
In the Commission’s opinion, do these circumstances constitute indirect discrimination, contrary to the principle of free movement of workers?
Jos vastaus on myönteinen, onko se oikeutettua alueen itsehallintoaseman ja alueen vähemmistön oikeuksien turvaamiseksi?
If so, is this justified by the granting of autonomous status and minority rights in the region?
Tunnustaako komissio Etelä-Tirolin itsehallintoaseman varjeltavaksi laissa suojelluksi oikeudeksi?
Does the Commission recognise the autonomous status of South Tyrol as a legal asset which should be preserved?
Eikö ole ymmärrettävää, että Bolzanon alueen julkisessa hallinnossa työskenteleviltä henkilöiltä odotetaan myös tietynlaista läheistä suhdetta tähän maakuntaan?
Is it not understandable that public servants in the Bolzano area should also be expected to have a reasonably close relationship with the province?
Jos komissio todella aikoo käynnistää rikkomusmenettelyn Italiaa vastaan, voisiko se ilmoittaa, miltä pääosastolta aloite tuli?
If the Commission does intend to bring infringement proceedings against Italy, will it indicate which Directorate-General took the initiative to bring this about?
Mikä on aluepolitiikasta vastaavan komission jäsenen Johannes Hahnin kanta näihin suunnitelmiin?
What is the attitude of the Commissioner for Regional Development, Dr Johannes Hahn, towards these plans?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010704/2011
Question for written answer E-010704/2011
Aihe: Vastuu sijoituspäätöksistä
Subject: Responsibility for investment decisions
Saksan perustuslakituomioistuimen 27. syyskuuta 2011 tekemän päätöksen mukaan voimassa olevan lainsäädännön perusteella pankkia ei voida saattaa vastuuseen asiakkaidensa sijoituspäätöksistä, mikäli pankki ei ole rikkonut selvitysvelvollisuuttaan.
On 27 September 2011, the German Federal Constitutional Court (FCC) ruled that under current German law a bank cannot be held liable for investment decisions taken by its customers, provided that it has met its duty to provide information.
Perustuslakituomioistuimen näkemyksen mukaan pankeilla on kuitenkin ”neuvontatehtävä” ja ne saavat provisiota tai ainakin osuuksia asiakkaidensa voitoista.
According to the FCC, banks do, however, have an ‘advisory role’ and receive commission or at least a share of their customers’ profits.
Tämän lisäksi pankit ja varojaan sijoittavat yksityishenkilöt luottavat suurten ja tunnettujen luottoluokituslaitosten tekemiin arvioihin sijoitusvaihtoehdoista.
What is more, banks and individuals seeking to make investments rely on the assessments issued by the major rating agencies.
Katsooko komissio näiden tosiasioiden valossa, että pankki olisi sijoitusneuvojana syyllinen tai ainakin osittain vastuussa siinä tapauksessa, että asiakkaan sijoitukset tuottaisivat tappiota tai että koko sijoituspääoma häviäisi?
In the light of this information, does the Commission take the view that banks, in their role as investment advisers, can be held fully or at least partially liable if their investors lose money or if their entire capital is destroyed?
Katsooko komissio, että luottoluokituslaitokset ovat osasyyllisiä virheinvestointeihin, mikäli niiden arviot osoittautuvat jälkikäteen vääriksi tai epätarkoiksi?
Does the Commission take the view that rating agencies can be held partially liable for unsuccessful investments if their assessments ultimately prove to be wrong or inaccurate?
Jos vastaus johonkin näistä kysymyksistä ei ole kielteinen, aikooko komissio ehdottaa tällaisia säännöksiä tai lakialoitteita, joilla määrättäisiin, että neuvontapankit ja/tai luottoluokituslaitokset voitaisiin saattaa vastuuseen epäonnistuneista sijoituksista?
If the answer to one of the above questions is no, does the Commission intend to propose appropriate rules or legislation in order to stipulate that banks advising their customers and/or rating agencies can be held liable for failed investments?
Ehdottaako komissio aloitetta, jonka mukaan vähintään provisioita tai muita etuja, joita pankki saa sijoituksen välittämisestä, maksettaisiin asiakkaalle, jolle on koitunut tappiota kyseisestä sijoituksesta?
Will the Commission put forward a proposal stipulating that banks which have arranged investments should at least be required to repay commission or other charges to customers who have suffered losses on those investments?
Aikooko komissio ehdottaa tarkempaa ja tiukempaa määritelmää selvitysvelvollisuudelle Euroopan unionin tasolla?
Does the Commission plan to propose a more detailed and more stringent definition at EU level of the duty to provide information?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010705/2011
Question for written answer E-010705/2011
Aihe: Investointeja koskevat ehdot EU:ssa
Subject: Conditions applicable to investment in the EU
Tiedotusvälineissä esitettyjen tietojen mukaan (esim. BBC, 30.8.2011: China's Huang Nubo seeks Iceland land for eco-resort) kiinalainen Zhongkun Investment Group -yhtiötä edustava sijoittaja Huang Nubo aikoo ostaa noin 300 neliökilometriä maata Islannista.
According to reports in the media (e.g. by the BBC on 30 August 2011: ‘China’s Huang Nubo seeks Iceland land for eco-resort’), the Chinese investor Huang Nubo of the Zhongkun Investment Group intends to buy some 300 km 2 of land in Iceland.
Onko olemassa säännöksiä, joilla rajoitetaan yksityisten, taloudellisten tai institutionaalisten sijoittajien maahan tai luonnonvaroihin Euroopan unionin alueella tekemien sijoitusten arvoa tai laajuutta?
Are there any regulations limiting the value or extent of investments by private, commercial or institutional investors in land or resources within the European Union?
Jos ei, onko tällaisia säännöksiä työn alla tai suunnitteilla?
If not, are any planned or currently being drafted?
Jos on, mitä ne ovat?
If so, what?
Etenkin kiinalaiset yritykset ovat usein Kiinan hallituksen tukemia tai jopa ohjaamia.
Chinese undertakings, in particular, are often supported or even managed by the Chinese Government.
Voivatko kiinalaiset yritykset tai sijoittajat huolimatta näistä läheisesti kytköksistä Kiinan hallitukseen toimia EU:ssa yhtä vapaasti kuin vastaavat eurooppalaiset yritykset?
Are Chinese undertakings or investors just as free to act in the EU as comparable European undertakings, despite this closeness to the government?
Onko olemassa aloja, joille EU:n ulkopuolisista maista tulevat organisaatiot tai henkilöt eivät saa investoida?
Are there any sectors in which organisations or people from non-EU countries are not permitted to invest?
Jos säännöksiä on olemassa, koskevatko ne myös EU:ssa rekisteröityneitä ja pörssiin listautuneita yrityksiä, jotka ovat suureksi tai suurimmaksi osaksi EU:n ulkopuolisten sijoittajien hallinnassa?
If any regulations exist, do they also apply to undertakings registered in the EU and listed on stock exchanges there which are controlled by investors outside the EU who hold large or majority stakes?
Mitä toimenpiteitä komissio toteuttaa estääkseen sen, että EU:n ulkopuolisten valtioiden hallitukset hankkivat taloudellisten toimijoiden – jotka ovat joko näennäisesti niistä riippumattomia tai täysin avoimesti niistä riippuvaisia – välityksellä EU:n alueelta maan, veden, mineraalien ja hiilen kaltaisia luonnonvaroja sekä sähköverkkojen kaltaista infrastruktuuria ja saavat siten strategisen vaikutusmahdollisuuden EU:ssa tehtäviin päätöksiin?
What measures is the Commission taking to prevent governments of non-EU Member States from acquiring resources such as land, water, minerals, coal and infrastructure (e.g. electricity grids) within the EU using economic operators which are either apparently independent of them or openly dependent on them, thus possibly gaining strategic influence over decisions taken within the EU?
Jos komissio ei tällä hetkellä tällaisia toimenpiteitä, onko sellaisia suunnitteilla?
If the Commission is not currently taking any such measures, are any being planned?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010706/2011
Question for written answer E-010706/2011
Aihe: EU:n vaihtotaseen alijäämän vaikutukset
Subject: Impact of the EU current account deficit
Euroopan unionin tilastotoimisto Eurostat ilmoitti 19. lokakuuta antamassaan lehdistötiedotteessa 151/2011, että se arvioi EU:n 27 jäsenvaltion vaihtotaseen alijäämän vuoden 2011 toisella neljänneksellä olevan 35,2 miljardia euroa.
In its press release 151/2011 of 19 October 2011, Eurostat, the EU Statistical Office, announced an estimated current account deficit of EUR 35.2 billion in the EU 27 for the second quarter of 2011.
EU:n 27 jäsenvaltion vaihtotase on ollut jo vuosia negatiivinen, ja myös euroalueen maiden vaihtotase on vuoden 2005 jälkeen ollut useammin negatiivinen kuin positiivinen.
The current account of the EU 27 has for years been in deficit while that of the eurozone countries has, since 2005, more frequently been in deficit than in surplus.
Pitääkö komissio jatkuvaa vaihtotaseen alijäämäisyyttä huolestuttavana tai vaarallisena?
Does the Commission regard the persistent current account deficit as a cause for a concern or as a danger?
Kysyn erityisesti, mitä vaikutuksia komissio katsoo tällä alijäämällä olevan a) eurooppalaisille yrityksille, b) euron vaihtokursseille ja mahdolliselle inflaatiolle ja c) EU:n taloudelliselle voimalle pitkällä aikavälillä?
In the Commission’s view, what will be the impact thereof on (a) European companies, (b) exchange rates and possible euro inflation and (c) the long-term economic strength of the EU?
Mitä mahdollisuuksia komissio näkee vaihtotaseen parantamiseksi?
In what ways does the Commission believe that the current account situation can be improved?
Millaista kehitystä komissio odottaa palvelukaupan taseen tämänhetkisen suuren ylijäämän suhteen?
What are the Commission’s predictions regarding the substantial current balance of trade surplus in the services sector?
Pystyykö EU lisäämään tätä ylijäämää tai säilyttämään sen, vai odottaako komissio myös tämän ylijäämän muuttuvan pitkällä aikavälillä alijäämäksi?
Will the EU be able to continue to increase or maintain it or does the Commission expect that it will in the long-term be eroded and reduced to a deficit?
Millaisia päätelmiä yhteistä talousstrategiaa varten komissio tekee jatkuvasta vaihtotaseen alijäämästä?
What conclusions does the Commission draw from the persistent current account deficit in terms of joint economic strategy?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010707/2011
Question for written answer E-010707/2011
Aihe: Galileo-hanke ja Venäjä
Subject: Galileo project and the Russian Federation
Euroopan unionin Galileo-hankkeen molemmat ensimmäiset satelliitit laukaistiin avaruuteen Kouroun avaruuskeskuksesta 21. lokakuuta 2011.
On 21 October 2011 the first two satellites in the EU's Galileo project were launched into space from the Kourou spaceport.
Satelliittien laukaisussa käytettiin venäläisiä Sojus-raketteja.
A Russian Soyuz rocket was used for the launch.
Käytetäänkö satelliittien laukaisemiseen tulevaisuudessakin Sojus-raketteja?
Are Soyuz rockets also to be used for future launches?
Onko venäläisten rakettien käytölle olemassa järkevää vaihtoehtoa, esimerkiksi Ariane 5 -raketit tai Ariane 4 -ohjelman uudelleenkäyttöönotto?
Are there any suitable alternatives to the use of Russian rockets, e.g. Ariane 5 rockets or the resumption of the Ariane 4 programme?
Jos on, miksi Galileo-hankkeen puitteissa käytetään venäläisiä raketteja?
If so, why are Russian rockets being used?
Kuinka paljon erityisen Sojus-raketeille soveltuvan laukaisuaseman rakentaminen Kouroussa maksoi?
How much did it cost to build the special launch pad for Soyuz rockets in Kourou?
Kuinka paljon EU maksaa Sojus-rakettien käytöstä Venäjälle ja mitä muita ehtoja Venäjä asettaa kantorakettijärjestelmän käytölle?
How much is the EU paying the Russian Federation for the use of each Soyuz rocket, and what other conditions does the Russian Federation attach to the use of the launch system?
Onko Galileo-satelliittien tulevia avaruuteen laukaisuja koskevat sopimukset jo allekirjoitettu vai neuvotellaanko niistä vielä?
Have contracts for future Galileo satellite launches already been signed, or are they still being negotiated?
Saako Venäjä tietoa venäläisillä kantoraketeilla avaruuteen kuljetetusta teknologiasta?
Is the Russian Federation being given an insight into the technology launched by its launch system?
Onko lähtölaukaisuissa mukana venäläistä henkilökuntaa?
Are Russian personnel present at the launches?
Piileekö tässä komission näkemyksen mukaan vaara joutua pitkäaikaiseen riippuvuussuhteeseen Venäjästä?
Does the Commission think there is a danger that the EU could become dependent on the Russian Federation in the longer term?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010708/2011
Question for written answer E-010708/2011
Aihe: Avoimen lähdekoodin ohjelmistot ja hankintasopimusmenettelyt
Subject: Open source software and contract award procedures
Komissio viittasi vastauksissaan avoimen lähdekoodin ohjelmistojen käyttöä koskeneisiin kysymyksiin P-003807/2011 , E-000507/2011 , E-3622/2008 ja E-1533/2008 toistuvasti tarjouskilpailuasetukseensa ohjelmistojen hankkimisesta EU:n toimielimille.
In its answers to Questions P‑003807/2011, E‑000507/2011, E‑3622/2008 and E‑1533/2008 on the use of open source software, the Commission refers repeatedly to its rules on the awarding of contracts for the procurement of software for the European institutions.
Komissio alleviivasi erityisesti vastauksessaan kysymykseen E-3622/2008 , että ”se ottaa IT-hankinnoissaan huomioon avoimen lähdekoodin ratkaisut valmistajaspesifisten ratkaisujen ohella.
In particular in its reply to Question E‑3622/2008, the Commission stressed that it would ‘consider OSS solutions alongside proprietary ones in IT procurement.
Sopimukset myönnetään hinta-/laatusuhteen perusteella.
Contracts will be awarded on a “value for money” basis.
Vaihtoehtoisissa ratkaisuissa on otettava lisenssikustannusten lisäksi huomioon asennuksesta, huollosta, tuesta ja koulutuksesta syntyvät kustannukset.”
Not only licence costs but also set-up, maintenance, support and training costs of all alternative solutions will be considered’.
Kaikissa mainituissa asiakirjoissa komissio viittaa hankintasopimusmenettelyihin, joissa sopimukset myönnetään sillä periaatteella, mistä saadaan paras vastine rahoille.
In all of these answers, the Commission refers to contract award procedures under which contracts are awarded on a value for money basis.
Kysymyksen esittäjä pohtii, onko tämän tekstin taustalla perustavanlaatuinen väärinymmärrys avoimen lähdekoodin ohjelmistojen alasta.
That leads me to ask whether this implies a basic misunderstanding of open source software.
Komissio julkistaa tarjouskilpailun, jotta yritykset tarjoaisivat EU:n toimielimille pakettiratkaisuja (asennus, huolto, koulutus, lisenssit), ja valitsee tarjouskilpailun voittajan vakiintuneilla kriteereillään.
The Commission publishes a call for tenders asking companies to offer package solutions for EU institutions (covering set-up, maintenance, training and licences), and chooses from among these on the basis of established criteria.
Suurin osa avoimen lähdekoodin markkinoiden yrityksistä on tällöin liian pieniä, jotta ne voisivat tarjota suuria palvelupaketteja, jollaisia EU:n toimielimet tarvitsevat.
However, in the OSS market most companies are too small to be able to offer the large packages of services needed by EU institutions.
Tämän lisäksi avoimen lähdekoodin ohjelmistojen tuottajat olettavat usein, että loppukäyttäjä muokkaa ohjelmiston paikan päällä vastaamaan omia tarpeitaan ja huolehtii itse huollosta ja koulutuksesta.
In addition, OSS producers often assume that end‑users will adapt the software to their own requirements in-house and carry out maintenance and training.
Kun nämä seikat otetaan huomioon, harkitseeko komissio yhdistävänsä ohjelmistojen hankintasopimusmenettelyissä mahdollisuuden käyttää avoimen lähdekoodin ohjelmistoja ja joko (1) palkata suoraan työntekijöitä vastaamaan asennuksesta, huollosta ja koulutuksesta tai (2) toteuttaa tarjouskilpailu vain palveluista (esim. asennus-, koulutus- ja huoltosopimukset pakettisopimuksen sijaan)?
In these circumstances, can the Commission envisage including the option of using OSS in software contract award procedures and either (1) directly employing staff to carry out set-up, maintenance and training or (2) issuing a call for tender for services (e.g. set-up, training and maintenance) instead of a contract for a package?
Onko komissio tehnyt tätä varten laskelmia kustannuksista ja hyödyistä, ja päivitetäänkö laskelmia säännöllisesti, jotta pysytään mukana ohjelmistoalan muutoksissa?
Has the Commission produced a cost‑benefit analysis, and is this regularly updated to take account of changes in the area of software?
Onko komissio käynnistänyt testausohjelmia loppukäyttäjille tarkoitettujen avoimen lähdekoodin ohjelmistojen käyttöönotosta?
Has the Commission trialled the use of end‑user OSS?
Jos on, millaisia olivat tulokset?
If so, what results have been achieved?
Jos ei, suunnitteleeko komissio sellaisia?
If not, does the Commission plan to carry out such programmes?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010709/2011
Question for written answer E-010709/2011
Aihe: Virkamiehiin tai toimihenkilöihin kohdistuneet tutkimukset komissiossa
Subject: Investigations concerning Commission officials or staff
Täydentävässä vastauksessaan Hans-Peter Martinin kysymykseen E-8486/2010 komission jäsen Semeta totesi, että OLAF on käynnistänyt vuosien 2004–2010 aikana 35 tapauksessa komission virkamiehiin ja toimihenkilöihin kohdistuvan tutkimuksen mahdollisen korruption perusteella.
In the supplementary answer to my Question E‑8486/2010 Commissioner Šemeta stated that between 2004 and 2010 there had been 35 cases in which OLAF had opened investigations concerning Commission officials and staff on account of possible corruption.
Vastauksen antoajankohtana ei ollut kuitenkaan saatu päätökseen vielä 27:ää yhteensä 35 tutkimuksesta.
At the time when the answer was given, however, 27 out of the 35 investigations had not yet been completed.
Onko vuosien 2004–2010 aikana käynnistetyt 35 tutkimusta saatu tähän mennessä päätökseen?
Have all 35 of the investigations dating back to 2004-2010 now been completed?
Jos on, millaisia tuloksia tutkimuksissa saatiin?
If so, what were the findings?
Jos ei, kuinka monta tutkimusta on saatu tähän mennessä päätökseen ja mitä tuloksia saatiin jo päätökseen saaduista tutkimuksista?
If not, how many investigations have been completed and what were the findings in those cases?
Kuinka monessa tapauksessa OLAF on käynnistänyt vuonna 2011 tutkimuksia komission virkamiehiä tai toimihenkilöitä kohtaan?
In how many cases has OLAF opened investigations concerning Commission officials or staff in 2011?
Millaisia toimenpiteitä käynnistettiin niitä henkilöitä tai järjestöjä kohtaan, jotka ovat yrittäneet lahjoa komission virkamiehiä tai toimihenkilöitä tai ovat jopa onnistuneet siinä?
What measures have been taken against persons or organisations that have tried to corrupt — not to say succeeded in corrupting — Commission officials or staff?
Tarkastettiinko ja arvioitiinko tarvittaessa uudelleen kyseisten virkamiesten tai toimihenkilöiden laatimat direktiivit tai heidän tekemänsä päätökset korruption vaikutuksen selvittämiseksi tai korjaamiseksi?
Have the guidelines drawn up by the officials or staff concerned and the decisions that they have taken been subjected to scrutiny and, where applicable, reassessed in order to ascertain or correct the influence of corruption?