natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aikooko komissio rahoittaa asetuksessa mainittujen vaihtoehtoisten menetelmien käyttöön tarvittavien laitteiden ostoja? —
Does the Commission intend to provide funds to buy the necessary apparatus to carry out the alternative methods mentioned in the regulation? —
Onko Galician itsehallintoalueen hallitus hyödyntänyt jotain EU:n rahastoa uusien laitteiden hankkimiseen asetuksen noudattamiseksi? —
Has the Galician Regional Government used any European funding to acquire the additional materials needed to implement the regulation? —
Aikooko komissio edistää uusia säännöksiä koe-eläinten käytön vähentämiseksi?
Does the Commission intend to promote new regulations to reduce the use of animals in experiments?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011517/2011
Question for written answer E-011517/2011
Aihe: Mahdollinen direktiivin 1999/22/EY rikkomus Vigon akvaariossa (Espanja)
Subject: Possible infringement of Directive 1999/22/EC at an aquarium in Vigo (Spain)
Galicialainen sanomalehti paljasti hiljattain, että Vigossa (Galicia, Espanja) sijaitseva Museo do Mar avattiin vuonna 2007 ilman asianmukaisia lupia ja luonnonvaraisten eläinten pitämisestä eläintarhassa annetun direktiivin 1999/22/EY vastaisesti.
A Galician newspaper recently reported that the Museo do Mar in Vigo (Galicia, Spain) was opened to the public in 2007 without having received the necessary permits and without meeting the conditions laid down by Directive 1999/22/EC relating to the keeping of wild animals in zoos.
Kyseisten tietojen mukaan museolla ei ole tarvittavia lupia avaamiseen eikä sen tiloissa myöskään toteuteta mitään edellä mainitun yhteisön säädöksen 3 artiklassa edellytettyjä suojelutoimia.
According to the newspaper report, the museum has not received a licence to open and does not carry out any form of structured conservation programme, as required under Article 3 of the abovementioned Community law.
Onko komissiolla todisteita direktiivin 1999/22/EY toistuvista rikkomuksista Galician (Espanja) eläintarhoissa ja akvaarioissa? —
Is the Commission aware of any repeated infringement of Directive 1999/22/EC by Galician zoos and aquariums? —
Mitä toimenpiteitä komissio toteuttaa taatakseen eläintarhoja ja akvaarioita koskevan EU:n lainsäädännön noudattamisen erityisesti Espanjassa? —
What steps is the Commission taking to ensure that European laws on zoos and aquariums are complied with, particularly in Spain? —
Aikooko komissio tehostaa lainsäädäntöä välttääkseen uusia rikkomuksia?
Does the Commission intend to tighten up the law to prevent further cases of illegal practice?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011518/2011
Question for written answer E-011518/2011
Aihe: Maatalousjärjestelyitä koskevat EU:n tarkastukset
Subject: EU audits of agriculture schemes
Kuinka monta jäsenvaltiota on kiistänyt vuodesta 2003 alkaen suoritettujen maatalousjärjestelyitä koskevien EU:n tarkastusten perusteella tehdyt löydökset ja vienyt asian Euroopan unionin tuomioistuimeen?
As a direct result of EU audits carried out on agriculture schemes since 2003, how many Member States disputed the findings and took a case to the European Court of Justice?
Kuinka monta näistä tapauksista on tuomittu jäsenvaltioiden hyväksi?
In these cases, how many rulings were made in favour of the Member State?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011519/2011
Question for written answer E-011519/2011
Aihe: Unionin tuomioistuimen päätöksen eteneminen
Subject: Progress of ECJ decision
Mikä on maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaavan Pohjois-Irlannin ministeriön unionin tuomioistuimeen viemän asian tilanne, ja milloin unionin tuomioistuin tekee asiassa lopullisen päätöksen?
In relation to the case taken by the Department of Agriculture and Rural Development for Northern Ireland to the European Court of Justice, where is the case currently sitting and when will a final decision be taken by the ECJ?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011520/2011
Question for written answer E-011520/2011
Aihe: Täydentävät ehdot
Subject: Cross-compliance requirements
Mitä toimenpiteitä komissio toteuttaa vuoden 2013 jälkeisen uuden YMP:n osalta varmistaakseen, että täydentävät ehdot eivät vaaranna muita maatalouteen tai maatalousympäristöön liittyviä järjestelmiä?
In relation to the new CAP post-2013, what measures will the Commission put in place to ensure that cross-compliance requirements do not impede other agriculture or agri‑environment related schemes?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011521/2011
Question for written answer E-011521/2011
Aihe: Maa-alueiden tukikelpoisuus
Subject: Land eligibility
Maa-alueiden tukikelpoisuus vaihtelee huomattavasti eri puolilla EU:ta maatyypistä ja perinteisistä viljelymenetelmistä riippuen.
Land eligibility across Europe differs greatly, depending on land type and the traditional methods of farming.
Kysyn havaittujen seikkojen osalta, miten komission ehdotukset yhteiseksi maatalouspolitiikaksi vuoden 2013 jälkeen mahdollistavat alueellisen joustavuuden määriteltäessä maa-alueiden tukikelpoisuutta kussakin jäsenvaltiossa?
In respect of the issues identified, how do the Commission’s proposals for the Common Agriculture Policy post-2013 allow for regional flexibility in identifying land eligibility for each Member State?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011522/2011
Question for written answer E-011522/2011
Aihe: Rottmann vastaan Freistaat Bayern, ja EU:n kansalaisuus
Subject: Rottmann v Freistaat Bayern , and EU citizenship
Kiitän komissiota vastauksista aiempiin kysymyksiini ( E-003203/2011 ja E-006520/2011 ), jotka koskevat kansalaisuutta ”poikkeuksellisesti”.
I am grateful to the Commission for its answers to my previous Parliamentary questions (E‑003203/2011 and E‑006520/2011) on the issue of citizenship by exception.
Panen merkille komission toteamuksen, jonka mukaan jäsenvaltion kansalaisuuden saaminen kuuluu yksittäisten jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan.
I note the Commission’s comments that the acquisition of nationality of a Member State falls exclusively within the competence of individual Member States.
Unionin tuomioistuin kuitenkin totesi asiassa C-135/08, Rottmann vastaan Freistaat Bayern, 2. maaliskuuta 2010 antamassaan tuomiossa, että EU:n oikeudellisia velvoitteita saatettaisiin laiminlyödä esimerkiksi toteuttamalla massiivisia kansalaistamistoimia.
I note, however, that the European Court of Justice (ECJ) found, in the case Rottmann v Freistaat Bayern (2 March 2010, Case C‑135/08) that breaches of EU legal obligations may occur if, for instance, mass naturalisations were to take place.
Unionin tuomioistuin totesi erityisesti seuraavaa:
Specifically, the ECJ stated:
Kansalaisuuden saamista ja sen menettämistä koskevat säännöt kuuluvat lähtökohtaisesti jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan, mutta tämä ei tarkoita, että niiden ei tarvitse ottaa toiminnassaan huomioon EU:n lainsäädäntöä.
In principle, the rules on acquisition and loss of nationality fall within the exclusive competence of the Member States, but that does not mean that they can act without regard for EC law.
Jos kyseessä on henkilö, jolla on sekä toisen jäsenvaltion että kolmannen maan kansalaisuus, jäsenvaltio ei vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan voi etenkään kieltäytyä tunnustamasta tällaista henkilöä unionin kansalaiseksi.
In particular, as is well established, a Member State cannot, in the case of a dual national with the nationality of another Member State and of a third state, refuse to recognise such a person as an EU citizen.
Jäsenvaltioiden toimintaa rajoitettaisiin tällaisissa tilanteissa niillä EU:n oikeussäännöillä, jotka johtuvat kansainvälisestä oikeudesta (esimerkiksi kansalaisuudettomuuden välttämistä koskevat oikeussäännöt) ja EU:n perusoikeuksista tai jäsenvaltioille asetetuista velvoitteista tehdä yhteistyötä unionin kanssa ja keskenään (EY:n perustamissopimuksen 10 artikla/Lissabonin sopimuksella muutetun Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artikla).
The types of norms of EC law that would constrain the Member States in such circumstances would be those deriving from international law (e.g. rules on the avoidance of statelessness) as well as those deriving from EU fundamental rights or from the duties imposed upon the Member States to cooperate with the Union and with each other (Articles 10 EC/Article 4 Treaty on European Union post Lisbon).
Tällainen EU:n lainsäädännöstä johtuvien velvoitteiden laiminlyönti voisi olla kyseessä, jos kolmannen valtion kansalaisia koskevia massiivisia kansalaistamistoimia toteutettaisiin kuulematta ensin EU:n kumppaneita.”
The type of scenario which might engage such a breach of EC law obligations would be one involving mass naturalisations of third‑country nationals without prior consultation with EU partners.’
Sen jälkeen, kun Kyproksen lainsäädäntöön tehtiin vuonna 2007 muutoksia (vuosien 2002–2003 väestörekisterilakien kolmannen taulukon liitteessä olevan 2 kohdan f alakohta (ehdotus nro 879/2007)), yli 50 henkilölle – joista valtaosa on venäläisiä – on ymmärtääkseni myönnetty kansalaisuus tätä kautta.
I understand that since the introduction of the 2007 amendments to Cypriot legislation (Annex A(f) of the Third Table of the Population Records Laws 2002-2003 (Proposal No 879/2007)), over 50 persons — most of whom are Russians — have been granted citizenship via this route.
Voiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1.
Therefore, can the Commission clarify: 1.
Onko komissio tietoinen asiassa Rottmann vastaan Freistaat Bayern annetusta tuomiosta? 2.
Whether it is aware of the ruling in the case Rottmann v Freistaat Bayern ? 2.
Onko komissio unionin tuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että EU:n lainsäädäntöä on noudatettava, vaikka kansalaisuusasiat kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan? 3.
Whether it agrees with the ECJ in its assessment that whilst nationality is a Member State competence, EC law must be complied with? 3.
Onko edellä mainitsemani Kyproksen kansalaisuuden myöntäminen komission mielestä unionin tuomioistuimen asiassa Rottmann vastaan Freistaat Bayern tarkoittama tilanne, jossa saatettaisiin laiminlyödä EU:n lainsäädännöstä johtuvia velvoitteita?
Whether it considers the granting of Cypriot nationality which I have cited as being a scenario of the type the ECJ is referring to in the case Rottmann v Freistaat Bayern ?
Jos ei, voiko komissio selventää, miksi ei?
If not, can it clarify why not?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011523/2011
Question for written answer E-011523/2011
Aihe: Leader-ohjelma – Ohjelman toteutus, onnistumissuhde ja tulevaisuus
Subject: Leader programme — implementation, success rate and future of the programme
Voiko komissio antaa lisätietoja siitä, miten tämä ohjelma toimii jäsenvalioissa ja miten rahoitusta on jaettu?
Can the Commission give details of how this programme is run at Member State level and how funding is disseminated?
Miten tälle ohjelmalle myönnetty pääomarahoitus jaetaan paikallisille yrityksille, ja kuka päättää rahoituksen jakoperusteista?
How do local businesses and enterprises access the capital funding allocated under this programme, and who decides the criteria for funding eligibility?
Onko komissio tehnyt tutkimuksia ja arvioita siitä, kuinka tehokkaasti tämä ohjelma tukee paikallisia yrityksiä ja yrittäjiä?
Has the Commission carried out studies and assessments into how effective this programme is in supporting local enterprises and entrepreneurs?
Onko komissio kerännyt tietoa yrityksiltä rahoituksen ja tuen saamista koskevista kokemuksista ja ohjelman tehokkuudesta käytännössä?
Has the Commission compiled information on the experiences of enterprises in accessing funding and support and on how effective the programme is on the ground?
Voiko komissio kommentoida, kuinka onnistunut tämä ohjelma on kaiken kaikkiaan ja myös sen onnistumista paikallisella tasolla?
Can the Commission comment on the overall success of this programme and also on its success at the local level?
Millaisia ovat ennusteet tämän ohjelman tulevaisuuden ja budjetin kannalta seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä?
What is the future projection for this programme and its budget under the next multiannual financial framework?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011524/2011
Question for written answer E-011524/2011
Aihe: Alankomaiden ympäristön tilan nopea huonontuminen
Subject: Accelerated decline of nature quality in the Netherlands
Alankomaiden ympäristökeskus (Planbureau voor de Leefomgeving – PBL), ympäristöpoliittisista arvioista vastaava kansallinen virasto, on arvioinut Alankomaiden hallituksen luontoa koskevat suunnitelmat (sopimus luontoa koskevien kysymysten hallinnollisesta hajauttamisesta).
The Netherlands Environmental Assessment Agency (Planbureau voor de Leefomgeving — PBL), the national body for policy analyses on the environment, recently produced an assessment of the plans of the Netherlands Government for the natural environment, the Onderhandelingsakkoord Decentralisatie Natuur (agreement on the decentralisation of nature policy).
PBL katsoo http://www.pbl.nl/publicaties/2011/beoordeling-natuurakkoord , että sopimuksen sisältämät toimenpiteet huonontavat ja hidastavat yhdessä luontoon kohdistuvien säästöjen kanssa kasvien, eläinten ja luontotyyppien suojelua.
According to the PBL http://www.pbl.nl/publicaties/2011/beoordeling-natuurakkoord , the measures under this agreement, in combination with the cutbacks in the field of the natural environment, are reining back and slowing down action to protect plants, animals and habitats.
Siksi ympäristön laatu sekä kasvien ja eläinten elinolosuhteet huonontuvat PBL:n mukaan nopeasti.
The PBL says that, because of this, an accelerated deterioration in nature quality and life chances for plant and animal species is a real prospect.
Nämä seikat ovat kuitenkin ristiriidassa lintudirektiivin ja luontotyyppidirektiivin kanssa, jotka velvoittavat Alankomaat ehkäisemään ympäristön tilan huonontumista.
Such a development is at odds with the Birds and Habitats Directives, which oblige the Netherlands to halt the decline in nature quality.
Ympäristön nykyisen tilan parantaminen, joka on EU:n tavoitteena vuoteen 2020 mennessä, ei riitä, vaikka sopimus toteutuisi parhaalla mahdollisella tavalla.
According to the PBL, the improvement of the conservation status sought by the EU for 2020 will be out of the question, even if the agreement is applied to maximum effect.
Onko PBL:n arviointi komissiolle tuttu?
Is the Commission aware of the analysis of the PBL?
Onko myös komissio huolissaan siitä, että Alankomaat ei välttämättä suoriudu kansallisista velvollisuuksistaan?
Does the Commission share the concerns that the Netherlands may not be able to honour its international obligations?
Miten komissio aikoo huolehtia siitä, että Alankomaat täyttää velvollisuutensa ehkäistä ympäristön tilan huononemista (ja parantaa sen nykytilaa pitkällä aikavälillä)?
How will the Commission ensure that the Netherlands meets its obligations with regard to the halting of the decline in nature quality (and the improvement of the conservation status in the long term)?
PBL huomauttaa, että Alankomaiden tekemän luontosopimuksen sisältämät toimenpiteet eivät todennäköisesti riitä eri luontotyyppien ja Natura 2000 -lajien vähenemisen ehkäisemiseen.
The PBL states that, under the nature policy agreement, the Netherlands is probably taking inadequate measures to halt the decline of habitat types and Natura 2000 species.
Miten komissio voi ja aikoo huolehtia, että jäsenvaltioiden hallitukset ryhtyvät asianmukaisiin toimenpiteisiin lintudirektiivin ja luontotyyppidirektiivin tavoitteiden saavuttamiseksi lyhyellä ja pitkällä aikavälillä?
How can and will the Commission ensure that governments take appropriate measures in order to achieve the aims of the Birds and Habitats Directives in both the long and the short term?
Miten komissio aikoo huolehtia siitä, että jäsenvaltiot pysäyttävät ympäristön tilan huonontumisen?
How will the Commission ensure that Member States halt the deterioration of nature quality?
Mitä komissio aikoo tehdä, jos käy ilmi, että jäsenvaltioiden ympäristön tila huonontuu edelleen?
What steps will the Commission take, and when will it do so, if it proves that nature quality in the Member States continues to decline?
Katsooko komissio, että Alankomaiden hallituksen päätös pienemmistä ekologisen rakenteen suojelualueista merkitsee sopivien toimenpiteiden peruuttamista?
Does the Commission view the choice of the Netherlands Government to adopt a scaled-back EHS as the downgrading of appropriate measures?
Aikooko komissio pyytää Alankomailta asiasta kannanottoa?
Will the Commission raise this matter with the Netherlands?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011525/2011
Question for written answer E-011525/2011
Aihe: Energiatehokkuus ja EU:n ilmastotavoitteet
Subject: Energy efficiency and the EU's climate targets
EU:n tavoite parantaa energiatehokkuutta 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä on yhtä tärkeä.
Equally important is the EU’s target of improving energy efficiency by 20 % by 2020.
Nämä tavoitteet tarkoittavat, että EU-valtioiden on parannettava uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja madallettava uusiutuvan energian käytön esteitä sähköalalla.
These objectives imply that all EU countries will promote the use of renewable energy sources and reduce barriers to renewable energy in the electricity sector.
Ruotsissa lähes puolet sähköstä saadaan vesivoimasta.
Almost half of Swedish electricity supplies come from water power.
Se on hyvä energialähde, joka on sekä taloudellinen että ilmastoystävällinen.
This is a good energy source that is both economic and climate-friendly.
EU:n vesidirektiivi hyväksyttiin vuonna 2000.
The EU’s Water Directive was adopted in 2000.
Sen ansiosta EU:n tasolla on yhdenmukaiset säännöt järvien, vesistöjen, rannikkovesien ja pohjavesien suojelemiseksi.
Because of this directive, there are uniform rules at EU level for the protection of lakes, water courses, coastal waters and ground water.
Se on hyvä asia.
This is good.
Direktiiviä voidaan kuitenkin tulkita tavalla, joka vaikuttaa suoraan kykyymme saavuttaa energiatehokkuutta koskevat tavoitteet.
But the directive can be interpreted in a way that that has a direct influence on our capacity to achieve our energy efficiency objectives.
Vesivoimalaitoksia on kunnostettava jatkuvasti ja voitava uusia, jotta ne olisivat tehokkaampia.
Hydroelectric plants must be regularly renovated and can be built to be more efficient.
Jokaista investointia ja kunnostusta varten on kuitenkin käsiteltävä lupahakemus.
But for any investment and renovation an application for a licence has to be examined.
Ruotsin kamarikollegio on nyt – EU:n vesidirektiivin nojalla – saattanut Ruotsin korkeimman oikeuden käsiteltäväksi sen, pitääkö koko laitoksen lupaa tarkastella vesivoimalaitokseen tehtävien pienempien kunnostus- ja uudistustöiden yhteydessä.
In Sweden the Judicial Board for Public Lands and Funds ( Kammarkollegiet ) has now brought a case before the Supreme Court — on the basis of the EU’s Water Directive — to the end that licensing inspections should be carried out on the plant as a whole, even for lesser repairs and rebuilding work.
Monet, etenkin pienemmät, vesivoimalaitokset todennäköisesti harkitsevat tehokkuuden parantamista koskevien hakemustensa perumista ja jatkavat voimalaitoksen pyörittämistä sen alkuperäisellä teholla, jos vesidirektiiviä tulkitaan niin, että koko laitosta on tutkittava myös siihen tehtävien pienten korjausten yhteydessä.
Probably many hydroelectric plants, especially the smaller ones, will consider withdrawing their applications to improve efficiency and continue to operate as before, if the Water Directive is interpreted to mean that the whole plant must be inspected even when smaller-scale work is carried out.
Tämä on vastoin EU:n asettamia uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevia tavoitteita.
This is contrary to the EU’s renewable energy and energy efficiency objectives.
Tehostamalla olemassa olevia vesivoimalaitoksia voitaisiin uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön osuutta energiajärjestelmässä kasvattaa siten, että ympäristövaikutukset olisivat marginaaliset tai olemattomat.
If we make existing hydroelectric plants more efficient we should be able to bring more renewable electricity into the energy system, which will have a marginal or no impact on the environment.
Tämä vastaisi täysin pyrkimyksiä vähentää ilmastovaikutuksia ja toteuttaa ruotsalaiset ja eurooppalaiset ilmastotavoitteet.
This is fully in line with the work on reducing the impact on the climate and successfully fulfilling Swedish and European climate objectives.
Siksi kysynkin seuraavaa:
Consequently I should like to ask the following question.
Onko kohtuullista, että EU:n vesidirektiiviä sovelletaan ja toteutetaan tavalla, joka sotii EU:n ilmastotavoitteita vastaan?
Is it reasonable that the EU’s Water Directive is applied and carried out in such a way that it is in conflict with the EU’s climate objectives?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011526/2011
Question for written answer E-011526/2011
Aihe: Turkinkielisten maiden yhteistyöneuvosto (CCTS)
Subject: Cooperation Council of Turkic Speaking States
Sanomalehti New Europen (25/09–01/10/2011) mukaan Turkki, Azerbaidzan, Kazakstan ja Kirgisia aikovat tiivistää taloudellista yhteistyötään turkinkielisten maiden yhteistyöneuvostossa perustamalla valtioiden rajat ylittäviä laitoksia, joiden avulla ne pyrkivät minimoimaan yritystoimintaan liittyvien suunnitelmiensa tiellä olevat esteet.
According to the newspaper New Europe (25/09-01/10/2011), Turkey, Azerbaijan, Kazakhstan and Kyrgyzstan are planning to strengthen their economic cooperation within the Cooperation Council of Turkic Speaking States (CCTS), creating transnational institutions in order to minimise barriers to joint venture projects.
Suunnitteilla on turkkilaisten kansojen työnantajien keskusliiton, yhteisen tullilaitoksen, vakuutuslaitoksen ja välimiesoikeuden perustaminen.
Among the transnational institutions being created are the Turkic Business Council, a joint travel agency, a Turkic Insurance Institute and a Turkic Tribunal.
Turkinkielisten maiden yhteistyöneuvoston pääsihteeri Halil Aknici vetoaa turkinkielisten maiden yhteisiin historiallisiin, kielellisiin ja kielitieteellisiin arvoihin ja toteaa, että CCTS:n kokous pidetään huippukokouksena Kazakstanin entisessä pääkaupungissa Almatyssa, jossa järjestettiin aiemmin myös turkinkielisten maiden talousministerien tapaamiset ja jossa järjestetään jatkossa kaikki eri tasojen kokoukset.
The Secretary-General of the Council, Mr Halil Akinci, after invoking the common historical, cultural and linguistic origins of the Turkic States, has stated that the summit meetings of the CCTS will be held in the former capital of Kazakhstan, Almaty, where meetings of Finance Ministers of Turkic States will also be held; this will also be the venue for meetings at many levels in areas such as science, culture and sport.
Kokouksessa käsitellään myös korkeakouluja, kulttuuria ja urheilua.
According to Mr Akinci, Uzbekistan and Turkmenistan are expected to join.
Yhteistyöneuvoston tavoitteena on edistää liikkuvuutta ja taloudellista yhteistyötä alueella.
The CCTS is reminiscent of the first European institutions at the time of their creation.
On kuitenkin selvää, että sen kohdalla on kyse täysin erillisestä kulttuuripiiristä, jolla on täysin erilainen historia kuin Euroopalla.
However, it is obvious that this is a different cultural region with a totally different past from Europe.
Onko valtion sen mielestä hyväksyttävää olla ehdokkaana sekä Euroopan unionin että CCTS-yhteistyöneuvoston jäseneksi, vai ovatko näiden instituutioiden luonteet keskenään ristiriidassa? 2.
Does it consider that the CCTS is a union like the EU, but based on a different cultural understanding, so that candidacy for EU accession and membership of the CCTS are contradictory and indeed mutually exclusive? 2.