natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Espanjan ilmailuviranomainen AENA (Navegación Aérea) ei ole vielä antanut Lleida-Alguairen lentoasemalle lupaa toimia raja-alueena, josta voi lähteä Schengen‑alueelle tai jonne voi saapua Schengen‑alueelta, minkä avulla asemalta voitaisiin puolestaan lentää kaupunkeihin kuten Lontooseen.
The national air navigation authority, AENA, has still not acted to classify it as an authorised entry-exit border post for the Schengen area, following which it would be able to serve cities such as London.
Onko komissiolle kerrottu kyseisestä lukkiutuneesta tilanteesta?
Is the Commission aware of this delay?
Eikö sen mielestä puolentoista vuoden viivästys, joka johtuu aluekehitysministeriön alaisen siviili-ilmailuelimen myöntämän luvan odottamisesta, rajoita perusteettomasti vapaata kilpailua ja vapaata liikkumista Euroopan kansalaisten kustannuksella?
Does the Commission not believe that this year-and-a-half delay in authorisation by the civil aviation authorities depending on the Ministry of Public Works constitutes an unjustifiable block on free competition and freedom of movement, to the disadvantage of Europe's citizens?
Eikö Espanjan lentoasemien keskitetty hallinnointijärjestelmä ole komission mielestä eurooppalaisten kuluttajien kannalta huonompi kuin muissa jäsenvaltioissa jo käytettävä hajautettu hallintomalli, jossa on enemmän keskuslentoasemia?
Does the Commission not believe that the existing system of centralised airport management in Spain is less beneficial to consumers in Europe than if there were a decentralised management model with a greater number of hubs, as exists in other Member States?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-005636/2011
Question for written answer P-005636/2011
Aihe: Ankeriaanhoitosuunnitelmat ja Euroopan ankeriaskannan elvytystoimenpiteet
Subject: Eel management plans and recovery measures for the European eel
Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1100/2007 7 artiklassa komissiolle annetaan tehtäväksi toimittaa neuvostolle arviointiraportti ankeriaskannan elvytystoimenpiteistä 1 päivään heinäkuuta 2011 mennessä.
Under Article 7 of Council Regulation (EC) No 1100/2007, the Commission is required to report to the Council at the latest by 1 July 2011, evaluating the measures concerning restocking of eels.
Noin vuotta myöhemmin komission on laadittava kertomus kansallisten ankeriaanhoitosuunnitelmien tehokkuudesta.
About a year later the Commission is scheduled to report on the effectiveness of the national eel management plans.
Viimeaikaiset tieteelliset tulokset antavat kuitenkin syytä huoleen ja herättävät epäilystä istutuksen kannan elvyttämistä edistävästä vaikutuksesta.
Recent scientific information is however giving cause for grave and serious doubt as regards the conservation benefits of restocking.
Ei ole esimerkiksi olemassa näyttöä siitä, että siirretyt ankeriaat kykenisivät löytämään tiensä takaisin Sargassomeren kutualueille, ja tutkimukset osoittavat, että istutettujen/siirrettyjen ankeriaiden suunnistuskyky on heikentynyt (ICES, 2010).
For instance, there are no indications that translocated eels have the ability to find their way back to the spawning grounds in the Sargasso Sea, and data show that stocked/translocated eels experience impairment of their navigational abilities (ICES, 2010).
Siksi istutusta ei voida pitää kannan elvytyskeinona, vaan pikemminkin tukitoimenpiteenä ankeriaita kalastaville kalastajille, joiden muussa tapauksessa olisi kannan pienentymisen vuoksi luovuttava kalastuksesta.
Therefore restocking cannot be considered a conservation measure, but merely a support to the eel fishermen who would otherwise have to leave the fishery due to the declining stock.
Ilman istutusta harvempi kalastaja pystyisi jatkamaan elinkeinoaan, jolloin kutevia ankeriaita jäisi enemmän.
Without restocking, fewer eel fishermen could continue their fishing, thereby saving many of the eels that will become part of the spawning.
ICES toteaa myös, ettei lasiankeriaskanta ole missään päin Eurooppaa liian suuri.
ICES also concludes that there is no surplus of glass eels anywhere in Europe.
Siksi lasiankeriaiden pyydystäminen Biskajanlahdelta tai Bristolin kanaalista muualle istutusta varten ei enää ole perusteltua, sillä lasiankeriaita ja nuoria ankeriaita tarvitaan niiden pyydystysalueilla.
Therefore the catching and translocation of glass eels from the Bay of Biscay or the Bristol Channel for restocking elsewhere is no longer justifiable as the glass eels and elvers are needed in their catchment areas.
Koska Euroopan ankeriaskanta on vakavasti uhanalainen ja monien jäsenvaltioiden hoitosuunnitelmat perustuvat suurelta osin istutustoimenpiteisiin, kansallisten hoitosuunnitelmien nopeampi arvioiminen näyttää uusien istutusta koskevien tutkimustulosten perusteella aiheelliselta.
As the European eel is critically endangered and many Member State management plans depend to a great extent on restocking measures, there seems to be scope for a speedier evaluation of the national management plans in the light of the new findings on restocking.
Onko komissio sitä mieltä, että tavoite varata vähintään 60 prosenttia pyydetyistä ankeriaista kannan elvyttämistoimenpiteisiin on yhä olennainen, jos istuttamistoimista on enemmän haittaa kuin hyötyä?
Does the Commission believe that the target of reserving at least 60 % of the glass eel catch for restocking is still relevant, if restocking measures are counter-productive?
Mihin tieteellisiin tuloksiin komissio perustaa näkemyksensä?
On what scientific grounds does the Commission base its views?
Kun otetaan huomioon, että Euroopan ankeriaskanta pienentyy jatkuvasti – 40 prosenttia lisää vuodesta 2006 vuoteen 2010 – , ja että elvytystoimet eivät tuota toivottua tulosta, mitä jatkotoimia komissio pitää tarpeellisina?
In light of the continued decline of the European eel stock — a further 40 % between 2006 and 2010 — and in view of the fact that the restocking measures are failing, what further actions does the Commission deem necessary?
Onko tilanne mahdollistaa pelastaa, ja jos on, kenen olisi syytä ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin?
Are emergency measures possible, and if so, who should take them?
Euroopan ankerias on lueteltu uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan CITES-yleissopimuksen liitteessä 2.
The European eel has been listed in Annex A to the CITES convention on trade in endangered species.
Kirjallisesti vastattava kysymys P-005637/2011
Question for written answer P-005637/2011
Aihe: Neuvoston 20 päivänä heinäkuuta 2001 antaman direktiivin 2001/55/EY soveltaminen
Subject: Implementation of Council Directive 2001/55/EC of 20 July 2001
Voiko komissio selvittää, missä tapauksissa voidaan puhua 20. heinäkuuta 2001 annetussa neuvoston direktiivissä 2001/55/EY mainitusta siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisesta maahantulosta, ja tähdentää, mitkä ovat tarkalleen ehdot ja mitattavissa olevat perusteet tämän menettelyn käyttöönottamiseksi?
Can the Commission explain in which cases it believes one can refer to ‘a mass influx of displaced persons’ in the sense used in Council Directive 2001/55/EC of 20 July 2001, and specify what measurable conditions and criteria could be invoked in order to activate the mechanism concerned?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-005661/2011
Question for written answer P-005661/2011
Aihe: Tarkastusten käyttöönotto Tanskassa Saksan ja Ruotsin vastaisilla rajoilla
Subject: Denmark's introduction of controls at its borders with Germany and Sweden
Viestimien tietojen mukaan Tanskan viranomaiset ovat ilmoittaneet tullitarkastusten käyttöönotosta Saksan ja Ruotsin rajoilla sekä merisatamissa.
According to media reports, Denmark's authorities have announced that customs inspections are to be introduced at the country's borders with Germany and Sweden, as well as at its sea ports.
Eräiden Tanskan poliittisten puolueiden mukaan, etunenässä kansanpuolue, pääsyynä päätöksen on Tunisian, Egyptin ja Libyan tapahtumien jälkeinen laiton maahanmuutto Pohjois-Afrikan valtioista.
Certain Danish political parties – first and foremost the Danish People's Party – are saying that this decision was taken mainly in response to an influx of illegal immigrants from North Africa following recent events in Tunisia, Egypt and Libya.
Samalla Tanskasta tuli ensimmäinen Schengen-vyöhykkeen valtio, joka aikoo aloittaa vyöhykkeen sisäiset rajatarkastukset.
Denmark has thus become the first Schengen area country to seek to establish border controls within the area.
Tämän johdosta kysyn, millainen on tällä hetkellä laittoman maahanmuuton tilanne Tanskan Ruotsin ja Saksan vastaisilla rajoilla?
In this connection, what is the current situation as regards the arrival of illegal migrants at Denmark's borders with Sweden and Germany?
Onko Euroopan komissiolla tiedot tai arvioita Tanskaan haluavien maahanmuuttajien määrästä?
Does the Commission have concrete figures or estimates for the number of immigrants seeking to cross Denmark's borders?
Noudattavatko Tanskan toimet Schengenin sopimusta?
Are Denmark's actions consistent with the Schengen Agreement?
Mihin toimenpiteisiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä Tanskaa vastaan vastauksena rajatarkastusten käyttöönotolle?
What steps does the Commission intend to take in response to Denmark's introduction of border controls?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-005666/2011
Question for written answer P-005666/2011
Aihe: Veneton alueen yritysten ja maanviljelijöiden tukemiseen viime marraskuussa Veneton alueella sattuneiden tulvien vuoksi käytettävät varat
Subject: Aid to Veneto firms and farmers following the flooding in the region in November 2010
He voivat joutua tällaisessa tapauksessa maksamaan takaisin saamansa rahoituksen, jolloin teollisuuslaitosten jälleenrakentamistoimet ja maatalouden rakenteiden palauttamista koskevat toimet voivat viivästyä edelleen huomattavasti.
This news has naturally caused anxiety among those who have received funding, who in some cases might be obliged to pay money back and hence face further lengthy delays before factories can be rebuilt or farms restored to normal working order.
Mikä on komission yksiköiden mukaan erityisesti johtanut edellä mainittuihin menettelyllisiin ongelmiin?
Does the Commission know the specific reason for the procedural complications referred to above?
Kun otetaan huomioon Veneton tulva-alueen teollisuus- ja maataloustuotannon kärsimän vahingon vakavuus ja se, että luonnonkatastrofista kärsineille suunnatuilla varoilla on hyödyllinen tarkoitus ja että niillä tarjotaan todellista tukea jälleenrakennukselle ja toiminnan palauttamiselle ainoastaan, jos ne maksetaan kohtuullisessa ajassa, miten komissio aikoo toimia ratkaistakseen nopeasti hallinnolliset ja menettelylliset kysymykset, jotka haittaavat tulvista kärsineille yrityksille ja maataloudelle tarjottavan rahoituksen myöntämistä?
Bearing in mind the seriousness of the damage to a substantial portion of the industrial and agricultural production system in those parts of Veneto where flooding occurred, and the fact that funding for the victims of the terrible natural disaster will not have any useful impact or constitute genuine support for reconstruction and the resumption of work unless it is allocated within a reasonable time, what steps is the Commission taking to bring about an early solution to the tricky administrative and procedural problems that are preventing aid being granted in a straightforward way to manufacturers and farmers affected by the flooding?
Missä aikataulussa komission mukaan saadaan toteutettua varojen myöntämistä koskeva menettely ja edunsaajat voivat hyödyntää niitä ilman, että he ovat vaarassa joutua palauttamaan mahdollisesti saamansa rahoituksen?
How much time does the Commission think will be needed to complete the procedure, that is to say, from the moment that funding is granted until the point at which it is actually put to use by the final recipients, without any risk that recipients might have to pay back such sums as they might have already obtained?
Voiko komissio ilmoittaa, kuinka monessa tapauksessa varojen myöntäminen luonnonkatastrofeista kärsineelle väestölle ja tuotannolle on pitkittynyt ennakoimattomien hallinnollisten ongelmien tai menettelyjen täytäntöönpanoon liittyvien erilaisten esteiden vuoksi?
In how many cases has aid to populations and production sectors hit by natural disasters been slowed down because bureaucratic hitches or miscellaneous snags arose in the course of the standard procedures?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-005667/2011
Question for written answer P-005667/2011
Aihe: Pienyritysten kohtaamat rajoitukset
Subject: Restrictions on small businesses
Viime helmikuussa Euroopan komissio esitteli pk‑yrityksiä tukevassa aloitteessaan yksityiskohtaisen katsauksen siitä, miten edistetään yrittäjyyttä, lisätään pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukykyä ja pannaan täytäntöön pk-yrityksiä suosiva periaate lainsäädännössä ja toimenpiteiden laatimismenettelyssä.
Last February, in the Small Business Act for Europe the Commission gave a detailed overview of how to promote entrepreneurship, increase the competitiveness of small and medium-sized enterprises and establish the principle of ‘think small first’ in legislation and in the policy development process.
Epävirallisen talouden osuus on kasvanut monissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa, joihin kriisi on vaikuttanut, ja erityisesti uusissa jäsenvaltioissa.
In the EU Member States that have been affected by the crisis, particularly the new Member States, the informal economy has grown.
Tietyt unionin jäsenvaltioiden hallitukset lisäävät yritysten hallinnollisia rasituksia ja kustannuksia saadakseen lisää tuloja ja torjuakseen harmaata taloutta.
Some EU governments, in order to generate more revenue and combat the underground economy, are increasing the administrative burden and business costs.
Liettuan hallitus on siten vaatinut tuotteitaan markkinoille saattavia pienyrityksiä käyttämään kassakonetta ilman ennakkoilmoitusta ja kuulematta pienyritysten järjestöjä.
The Lithuanian Government, for example, has asked small entrepreneurs who sell their products in markets to use cash registers, without giving them any notice and without consulting the representatives of small business associations.
Huomattava määrä pienyrittäjiä on päättänyt lopettaa toimintansa tämän päätöksen tullessa voimaan.
Since the entry into force of this decision, many small-scale traders have decided to close down their businesses.
Suurilla kauppakeskuksilla on siten vielä suotuisammat olosuhteet, koska niillä on monopoliasema kilpailulle edelleen avoimilla markkinoilla ja ne voivat nostaa tuotteidensa hintoja.
Major shopping centres are therefore enjoying even more favourable conditions since they have a monopoly on the markets, which used to be competitive, and can increase product prices.
Mikä on komission kanta tähän?
What is the Commission's position on this matter?
Vastaavatko edellä mainitut päätökset pk‑yrityksiä tukevan aloitteen henkeä, sillä siinä halutaan edistää yrittäjyyttä ja lisätä pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukykyä?
Are the above decisions in keeping with the spirit of the Small Business Act, which seeks to promote entrepreneurship and increase the competitiveness of small and medium-sized enterprises?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-005668/2011
Question for written answer P-005668/2011
Aihe: Yhteisön tuen antamista Ignalinan ydinvoimalan käytöstäpoistolle koskevan EU:n sitoumuksen lunastaminen seuraavissa rahoitusnäkymissä
Subject: EU commitment to provide Community assistance for the decommissioning of the Ignalina nuclear power plant under the next multiannual financial framework
Liettuan liittymisasiakirjan pöytäkirjassa N:o 4 tunnustetaan, että entisen Neuvostoliiton ajoilta periytyvän Ignalinan ydinvoimalan kahden reaktorin käytöstäpoisto on ennennäkemätön toimenpide ja Liettualle poikkeuksellinen taloudellinen taakka, joka ei ole suhteessa maan kokoon eikä taloudelliseen voimaan.
Protocol No 4 annexed to Lithuania's Act of Accession to the EU recognises that the decommissioning of the two reactors at the Ignalina nuclear power plant inherited from the former Soviet Union is of an unprecedented nature and represents an exceptional financial burden for Lithuania not commensurate with the size and economic strength of the country.
Siinä myös todetaan, että Ignalinan ydinvoimalan käytöstäpoisto on pitkäaikainen toimenpide, jonka on saatava riittävää taloudellista tukea Euroopan unionilta jatkuvasti vielä vuoden 2006 jälkeen.
It also states that the decommissioning of the plant is of a long-term nature and that adequate EU financial assistance will continue to be provided seamlessly even after 2006.
Aikooko komissio täyttää tekemänsä sitoumukset?
Does the Commission intend to act on the commitments made?
Jos aikoo, miten edellä mainittu unionin Ignalina-ohjelmaa koskeva solidaarinen rahoitussitoumus näkyy seuraavissa rahoitusnäkymissä?
If so, how will the EU's solidarity-based financial commitment to the Ignalina Programme be reflected in the next multiannual financial framework?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-005669/2011
Question for written answer P-005669/2011
Aihe: Portugalin valtion, IMF:n, EKP:n ja Euroopan komission allekirjoittama yhteistyömuistio: toinen versio – Perustelut ja täytäntöönpanokelpoisuus
Subject: Memorandum of Understanding between Portugal and the IMF/ECB/Commission: second version — motivation and feasibility
Kirjallisesti vastattava kysymys P-005670/2011
Question for written answer P-005670/2011
Aihe: Viimeaikaisesta elintarvikekriisistä johtuvat kriittiset kysymykset Euroopan unionille
Subject: The recent food crisis raises critical questions for the European Union
Euroopan unionia koettelee toisen kerran kuuden kuukauden sisällä elintarvikekriisi.
The EU has now been struck by a food crisis for the second time in six months.
EU:n toimielimiä ja komissiota kehotetaan käsittelemään tätä kysymystä sen edellyttämällä vakavuudella, koska kyse on erittäin laajasta eurooppalaisesta kriisistä eikä vain pelkästä elintarvikeskandaalista.
The European institutions and the Commission must approach the issue with the gravity required by a major European crisis which is not merely a food scandal.
Tällä kertaa kymmenet EU:n kansalaiset ovat kuolleet ja sadat muut sairastuneet.
This time, dozens of our fellow European citizens have died, while hundreds of others are ill.
Tämä järkyttää Euroopan unionin varmuutta siitä, että 2000‑luvulla on saavutettu voittoja elintarviketurvallisuudessa ja kansanterveydessä.
These events have weakened the EU's confidence in its 21st-century achievements in the field of food safety and public health.
Mikä vielä pahempaa, se järkyttää luottamusta, jota hyvin monet EU:n kansalaiset tuntevat muita kuin tehotuotantomenetelmiä kohtaan, erityisesti valitsemiaan luonnonmukaisia menetelmiä kohtaan.
Worse, they have shaken many citizens’ trust in non-intensive — particularly organic — production methods.
Tällä hetkellä Euroopan unionin tavoitteena ei saa olla syntipukin löytäminen.
At this time, the EU’s aim should not be to find a scapegoat.
Tavoitteenamme ei saa olla vastuun siirtäminen Espanjalle, Saksalle tai luonnonmukaiselle viljelylle.
Our aim should not be to blame Spain or Germany, or organic crops.
Jäljitettävyys on koko ajan entistä tärkeämpää, tällä kertaa siksi, että sen avulla voidaan tutkia perusteellisesti kriisiä ja sen käynnistäneitä tekijöitä.
Traceability is increasingly important, now as a means to thoroughly investigate the crisis and its underlying causes.
Komission on vastattava kriittisiin kysymyksiin, kuten siihen, sopiiko sen tällä hetkellä toimielimenä noudattama lähestymistapa, sen rakenne ja tapa, jolla se toimii vastatakseen kaikkiin turvallisuuteen ja kansanterveyteen liittyviin ongelmiin, todella tosiasiallisten ongelmien ratkaisemiseen.
The Commission will have to answer critical questions about whether the institutional approach, structure and operating methods currently used to address security and public health issues are adequate in view of the current problems.
Itse asiassa Euroopan unionin perusperiaatteet ja -toiminnot ovat tällä hetkellä vaarassa.
Fundamental principles and functions of the EU are under threat.
Elintarvikekriisin ehkäisyjärjestelmä on riittämätön tai vanhentunut; joka tapauksessa sillä ei suojella EU:n kansalaista. —
The system for preventing food crises is insufficient or outdated.
Euroopan unionin uskottavuus EU:n kuluttajien sekä rahoittajien silmissä on järkkynyt juuri, kun YMP:n uudistusmenettely on alkanut. —
The Commission’s credibility in the eyes of European consumers and taxpayers is crumbling now that the process of CAP reform has started. —
Myös sisämarkkinoiden moitteeton toiminta on kokenut kolauksen, millä on erityisen merkittäviä vaikutuksia monien maaseudun tuottajien tuloihin ja moniin maaseutualueisiin.
The proper functioning of the internal market has been affected, with major impacts on the income of many agricultural producers and rural areas.
Voiko komissio kertoa, miten se aikoo ratkaista edellä mainitut ongelmat?
How does the Commission intend to solve these problems?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-005671/2011
Question for written answer P-005671/2011
Aihe: EU:n ja Etelä-Korean välinen vapaakauppasopimus: uudet ajoneuvoteknologiat ja muutos päästövaatimuksiin
Subject: EU‑South Korea FTA: new vehicle technologies and a change in emissions standards
Myös Etelä-Korean parlamentti on nyt ratifioinut EU:n ja Etelä-Korean välisen vapaakauppasopimuksen, mikä oli ratifiointimenettelyn viimeinen vaihe.
The EU‑South Korea FTA has now also been ratified by the South Korean Parliament, which was the final step in the ratification process.
Vapaakauppasopimus tulee voimaan 1. heinäkuuta 2011.
The FTA will enter into force on 1 July 2011.
Etelä-Korean hallitus ilmoitti äskettäin uusien ajoneuvoteknologioiden käyttöönotosta ja päästövaatimuksien muutoksesta.
Recently, the South Korean Government announced the introduction of new vehicle technologies and a change in emissions standards.
Ajoneuvoteknologioiden osalta Etelä-Korean hallitus suunnittelee uusien rengaspaineen seurantajärjestelmien (TPMS), ajonvakautusjärjestelmän (ESC) ja huomiovalojen (DRL) käyttöönottoa.
Regarding the vehicle technologies, the South Korean Government is planning to introduce the new Tyre Pressure Monitoring Systems (TPMS), Electronic Stability Control (ESC) and Daytime Running Lights (DRL).
Päästövaatimusten muutoksen osalta Etelä-Korean hallitus on ilmoittanut haluavansa muuttaa bensiinikäyttöisten ajoneuvojen haihtumispäästöjen rajoituksia.
Regarding the change in emissions standards, the South Korean Government has announced its wish to modify the limits on evaporative emissions of gasoline vehicles.
Tuoreiden tietojen mukaan Etelä-Korean ympäristöministeri ei katso, että päästövaatimukset olisivat osa vapaakauppasopimusta.
According to recent information, the South Korean Minister for the Environment does not recognise that ‘emissions standards’ are part of the FTA.
Tämä on suora ristiriita vapaakauppasopimuksen ajoneuvoja koskevan liitteen kanssa, sillä kyseisessä liitteessä viitataan suoraan päästövaatimuksiin.
This is in direct contradiction with the content of the Automotive Annex in the FTA, which makes a specific reference to emission standards.
Onko Etelä-Korealla komission mielestä sama käsitys vapaakauppasopimuksen soveltamisalasta ja tarkemmin EU:n päästövaatimukset täyttävien EU:sta peräisin olevien ajoneuvojen hyväksymisestä?
In the view of the Commission, does South Korea have the same understanding as the EU regarding the scope of the FTA, and more specifically the recognition of EU vehicles which have complied with EU emission standards?
Uskooko komissio, että uusista ajoneuvoteknologioista ja päästörajoituksien muutoksesta voi aiheutua EU:n ajoneuvojen valmistajille uusi muu kuin tulleihin liittyvä kaupan este?
Does the Commission believe that the new vehicle technologies and the change in emission limits may constitute a new NTB for EU vehicle producers?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-005672/2011
Question for written answer P-005672/2011
Aihe: Komission reagointi Fukushiman ydinkatastrofiin
Subject: Commission responses to the Fukushima nuclear disaster