natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Seuraavia testisyklejä on noudatettava testimoottoriin kohdistetun dynamometrin käytössä annetun konetyypin mukaisesti:
The following test cycles shall be followed in dynamometer operation on the test engine according to the given type of machinery:
: vakionopeudella ja vaihtelevalla kuormituksella toimivat moottorit kuten generaattorikoneistot,
: engines with constant speed and intermittent load such as generating sets;
G1-sykli: muut kuin kannettavat välinopeudella toimivat sovellukset,
cycle G1: non-handheld intermediate speed applications;
G2-sykli: muut kuin kannettavat nimellisnopeudella toimivat sovellukset,
cycle G2: non-handheld rated speed applications;
G3-sykli: kannettavat sovellukset.
cycle G3: handheld applications.
Testimoodit ja painotuskertoimet
Test modes and weighting factors
Moodin nro
Mode number
Moottorin pyörimisnopeus
Engine speed
Kuormitusarvot ovat moottorin perustehoa vastaavasta vääntömomentista laskettuja prosentuaalisia arvoja; moottorin perusteho määritellään korkeimmaksi käytettävissä olevaksi tehoksi säädettävän tehojakson aikana, jossa moottoria voidaan käyttää rajoittamattoman tuntimäärän ajan vuodessa ilmoitetuissa olosuhteissa, kun huolto suoritetaan ilmoitetuin väliajoin ja valmistajan määräämällä tavalla.
The load figures are percentage values of the torque corresponding to the prime power rating defined as the maximum power available during a variable power sequence, which may be run for an unlimited number of hours per year, between stated maintenance intervals and under the stated ambient conditions, the maintenance being carried out as prescribed by the manufacturer.
Vaiheen I osalta voidaan käyttää arvoa 0,90 arvon 0,85 sijaan ja arvoa 0,10 arvon 0,15 sijaan.
For Stage I, 0,90 and 0,10 may be used instead of 0,85 and 0,15 respectively.
Sopivan testisyklin valitseminen
Choosing an appropriate test cycle
Jos moottorimallin ensisijainen loppukäyttötarkoitus on tiedossa, testisykli voidaan valita 3.5.1.3 kohdassa annettujen esimerkkien perusteella.
If the primary end use of an engine model is known then the test cycle may be chosen based on the examples given in section 3.5.1.3.
Jos moottorin ensisijaisesta loppukäyttötarkoituksesta ei ole varmuutta, sopiva testisykli on valittava moottorin eritelmän perusteella.
If the primary end use of an engine is uncertain then the appropriate test cycle should be chosen based upon the engine specification.
Esimerkkejä (luettelo ei ole tyhjentävä):
Examples (the list is not exhaustive):
Eri testisyklien tyypillisiä esimerkkejä:
Typical examples are for:
vaihtelevalla kuormituksella toimivat generaattorikoneistot, esimerkiksi laivojen ja junien (muut kuin käyttövoimaksi tarkoitetut) generaattorikoneistot, jäähdytysyksiköt, hitsauslaitteet,
Generating sets with intermittent load including generating sets on board ships and trains (not for propulsion), refrigerating units, welding sets;
ruohonleikkureiden etu- tai takamoottorit,
Front or rear engines riding lawn mowers;
nurmikon lakaisukoneet,
Lawn sweepers;
työnnettävät pyörivällä terällä tai sylinterillä varustetut ruohonleikkurit,
Pedestrian-controlled rotary or cylinder lawn mowers;
kannettavat generaattorit, pumput, hitsauslaitteet ja ilmakompressorit.
Portable generators, pumps, welders and air compressors;
Tähän ryhmään saattaa myös sisältyä nurmikon ja puutarhan hoitoon tarkoitettuja laitteita, jotka toimivat moottorin nimellispyörimisnopeudella.
May also include lawn and garden equipment, which operate at engine rated speed.
liikuteltavat sahakoneet,
Portable saw mills;
nurmikon viimeistelyleikkurit,
String trimmers;
Moottorin vakioiminen
Conditioning of the engine
Moottorin ja järjestelmän lämmittämisen on tapahduttava suurimmalla pyörimisnopeudella ja vääntömomentilla moottorin parametrien vakauttamiseksi valmistajan suositusten mukaisiksi.
Warming up of the engine and the system shall be at maximum speed and torque in order to stabilise the engine parameters according to the recommendations of the manufacturer.
Huomautus: Vakioimisajan pitäisi myös estää pakokaasujärjestelmään aikaisemmista testeistä jääneiden kertymien vaikutus.
Note: The conditioning period should also prevent the influence of deposits from a former test in the exhaust system.
Samoin testikohtien välissä on oltava vakiintumisaika, joka on otettu mukaan vaikutusten minimoimiseksi kohdasta toiseen siirryttäessä.
There is also a required period of stabilisation between test points which has been included to minimise point to point influences.
Testisyklit G1, G2 ja G3 on suoritettava kyseisen syklin moodinumeroiden nousevassa järjestyksessä.
Test cycles G1, G2 or G3 shall be performed in ascending order of mode number of the cycle in question.
Moodin pituuden on kussakin mittauspisteessä oltava riittävä, jotta moottorin lämpö ehtii vakiintua ennen näytteenoton aloittamista.
For each measuring point, the mode length shall be of sufficient duration to achieve thermal stability of the engine prior to the start of sampling.
Testimoodin pituus on kirjattava ja siitä on raportoitava.
The mode length shall be recorded and reported.
Moottorit, jotka testataan dynamometrin nopeusrajoitinasetuksin: Jokaisen testisyklin alkuosan ylimenoajan jälkeisen eri moodin aikana määritetty pyörimisnopeus on pidettävä ± 1 prosentin tai ± 3 r/min
For engines tested with the dynamometer speed control test configuration: During each mode of the test cycle after the initial transition period, the specified speed shall be held to within ± 1% of rated speed or ± 3 min
:n rajoissa nimellispyörimisnopeudesta riippuen siitä, kumpi on suurempi, paitsi joutokäynnissä, jonka on oltava valmistajan ilmoittamien toleranssien rajoissa.
whichever is greater except for low idle which shall be within the tolerances declared by the manufacturer.
Vaadittava vääntömomentti on ylläpidettävä siten, että keskiarvo sinä aikana, jona mittauksia tehdään, pysyy ± 2 prosentin rajoissa suurimmasta vääntömomentista testauspyörimisnopeudella.
The specified torque shall be held so that the average over the period during which the measurements are being taken is within ± 2% of the maximum torque at the test speed.
Moottorit, jotka testataan dynamometrin kuormitusrajoitinasetuksin: Jokaisen testisyklin alkuosan ylimenoajan jälkeisen eri moodin aikana määritetty pyörimisnopeus on pidettävä ± 2 prosentin tai ± 3 r/min
For engines tested with the dynamometer load control test configuration: During each mode of the test cycle after the initial transition period, the specified speed shall be within ± 2% of rated speed or ± 3 min
:n rajoissa nimellispyörimisnopeudesta riippuen siitä, kumpi on suurempi (mutta joka tapauksessa ± 5 prosentin rajoissa), paitsi joutokäynnissä, jonka on oltava valmistajan ilmoittamien toleranssien rajoissa.
whichever is greater, but shall in any case be held within ± 5%, except for low idle which shall be within the tolerances declared by the manufacturer.
Testisyklin kunkin sellaisen moodin aikana, jossa asetettu vääntömomentti on vähintään 50 % enimmäisvääntömomentista testausnopeudella, määritelty keskimääräinen vääntömomentti tiedonkeruujakson ajalta on pidettävä ± 5 prosentin rajoissa asetetusta vääntömomentista.
During each mode of the test cycle where the prescribed torque is 50% or greater of the maximum torque at the test speed the specified average torque over the data acquisition period shall be held within ± 5% of the prescribed torque.
Testisyklin niiden moodien aikana, joissa asetettu vääntömomentti on alle 50 % enimmäisvääntömomentista testausnopeudella, määritelty keskimääräinen vääntömomentti tiedonkeruujakson ajalta on pidettävä ± 10 prosentin tai ± 0,5 Nm:n rajoissa asetetusta vääntömomentista riippuen siitä, kumpi on suurempi.
During modes of the test cycle where the prescribed torque is less than 50% of the maximum torque at the test speed the specified average torque over the data acquisition period shall be held within ± 10% of the prescribed torque or ± 0.5 Nm whichever is greater.
Analysaattorin herkkyys
Analyser response
Analysaattorien tulokset on tallennettava nauhapiirturille tai mitattava vastaavalla tiedonkeruujärjestelmällä pakokaasun virratessa analysaattorin läpi ainakin kunkin testimoodin viimeisten 180 sekunnin ajan.
The output of the analysers shall be recorded on a strip chart recorder or measured with an equivalent data acquisition system with the exhaust gas flowing through the analysers at least during the last 180 s of each mode.
Jos laimennetun CO:n ja CO
If bag sampling is applied for the diluted CO and CO
:n mittaamiseen käytetään pussinäytteenottoa (ks. lisäyksessä 1 oleva 1.4.4 kohta), näyte on pussitettava kunkin testimoodin viimeisten 180 sekunnin aikana, ja pussinäyte on analysoitava ja tulokset tallennettava.
measurement (see Appendix 1, section 1.4.4), a sample shall be bagged during the last 180 s of each mode, and the bag sample analysed and recorded.
Moottorin tila
Engine conditions
Moottorin pyörimisnopeus ja kuormitus, imuilman lämpötila ja polttoainevirtaus on mitattava kunkin testimoodin kohdalla heti, kun moottorin käynti on vakaa.
The engine speed and load, intake air temperature and fuel flow shall be measured for each mode once the engine has been stabilised.
Kaikki laskemista varten tarvittavat lisätiedot on kirjattava (ks. lisäyksessä 3 oleva 1.1 ja 1.2 kohta).
Any additional data required for calculation shall be recorded (see Appendix 3, sections 1.1 and 1.2).
Analysaattoreiden uusintatarkastus
Rechecking the analysers
Päästötestin jälkeen nollakaasua ja samaa vertailukaasua käytetään uusintatarkastusta varten.
After the emission test a zero gas and the same span gas shall be used for re-checking.
Testiä pidetään hyväksyttävänä, jos näiden kahden mittauksen tulosten välinen ero on alle 2 %.
The test shall be considered acceptable if the difference between the two measuring results is less than 2%.
LISÄYS 1 1.
APPENDIX 1 1.
MITTAUS- JA NÄYTTEENOTTOMENETTELYT
MEASUREMENT AND SAMPLING PROCEDURES
Testattavien moottoreiden kaasupäästöt on mitattava liitteessä VI kuvatuilla menetelmillä.
Gaseous components emitted by the engine submitted for testing shall be measured by the methods described in Annex VI.
Liitteen VI menetelmissä kuvataan suositetut analyysijärjestelmät kaasupäästöjä varten (1.1 kohta).
The methods of Annex VI describe the recommended analytical systems for the gaseous emissions (section 1.1).
Dynamometrin eritelmä
Dynamometer specification
Testeissä on käytettävä moottoridynamometriä, jonka ominaisuudet mahdollistavat liitteessä IV olevassa 3.5.1 kohdassa kuvattujen testisyklien suorittamisen.
An engine dynamometer with adequate characteristics to perform the test cycles described in Annex IV, section 3.5.1 shall be used.
Vääntömomentin ja pyörimisnopeuden mittauslaitteilla on voitava mitata akseliteho ilmoitetuissa rajoissa.
The instrumentation for torque and speed measurement shall allow the measurement of the shaft power within the given limits.
Lisälaskelmat voivat olla tarpeen.
Additional calculations may be necessary.
Mittauslaitteiston tarkkuuden on oltava sellainen, ettei 1.3 kohdassa ilmoitettujen lukujen suurimpia toleransseja ylitetä.
The accuracy of the measuring equipment must be such that the maximum tolerances of the figures given in section 1.3 are not exceeded.
Polttoainevirta ja laimennettu kokonaisvirta
Fuel flow and total diluted flow
Päästöjen laskemiseen (lisäys 3) käytettävän polttoainevirran mittaamiseksi on käytettävä mittareita, joiden tarkkuus määritellään 1.3 kohdassa.
Fuel flow meters with the accuracy defined in section 1.3 shall be used to measure the fuel flow that will be used to calculate emissions (Appendix 3).
) on mitattava PDP:llä tai CFV:llä - liite VI, 1.2.1.2 kohta.
) shall be measured with a PDP or CFV - Annex VI, section 1.2.1.2.
Tarkkuuden on oltava liitteen III lisäyksessä 2 olevan 2.2 kohdan säännösten mukainen.
The accuracy shall conform to the provisions of Annex III, Appendix 2, section 2.2.
Kaikkien mittauslaitteiden kalibroinnin on perustuttava kansallisiin (kansainvälisiin) standardeihin, ja kalibroinnissa on noudatettava taulukoissa 2 ja 3 esitettyjä vaatimuksia.
The calibration of all measuring instruments shall be traceable to national (international) standards and comply with the requirements given in tables 2 and 3.
Taulukko 2 - Moottoreita koskevien parametrien mittaukseen käytettävien instrumenttien sallitut poikkeamat
Table 2- Permissible deviations of instruments for engine related parameters
Sallittu poikkeama
Permissible deviation
± 2 % lukemasta tai ± 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi
± 2% of the reading or ± 1% of engine's max value whichever is larger
Polttoaineen kulutus a
Fuel consumption a
± 2 % moottorin enimmäisarvosta
± 2% of engine's max value
Ilman kulutus a
Air consumption a
Pakokaasupäästöjen laskelmat, sellaisina kuin ne määritellään tässä direktiivissä, perustuvat joissakin tapauksissa erilaisiin mittaus- ja/tai laskentamenetelmiin.
The calculations of the exhaust emissions as described in this Directive are, in some cases, based on different measurement and/or calculation methods.
Pakokaasupäästöjen laskelmien rajoitetuista kokonaistoleransseista johtuen asianmukaisissa yhtälöissä käytettyjen joidenkin kohtien sallittujen arvojen on oltava ISO 3046-3 -standardissa annettuja sallittuja toleransseja pienempiä.
Because of limited total tolerances for the exhaust emission calculation, the allowable values for some items, used in the appropriate equations, must be smaller than the allowed tolerances given in ISO 3046-3.
Taulukko 3 - Muiden olennaisten parametrien mittaukseen käytettävien instrumenttien sallitut poikkeamat
Table 3- Permissible deviations of instruments for other essential parameters
Lämpötilat ≤ 600 K
Temperatures ≤ 600 K
± 2 K absoluuttinen arvo
± 2 K absolute
Lämpötilat ≥ 600 K
Temperatures ≥ 600 K
Pakokaasujen paine
Exhaust gas pressure
± 0,2 kPa absoluuttinen arvo
± 0,2 kPa absolute
Imusarjan alipaineet
Inlet manifold depressions
± 0,05 kPa absoluuttinen arvo
± 0,05 kPa absolute
± 0,1 kPa absoluuttinen arvo
± 0,1 kPa absolute
Muut paineet
Other pressures
±0,1 kPa absoluuttinen arvo
±0,1 kPa absolute
Suhteellinen kosteus
Relative humidity
Absoluuttinen kosteus
Absolute humidity
Laimennettu ilmavirta
Dilution air flow
Laimennettu pakokaasuvirta
Diluted exhaust gas flow
Kaasuainesosien määrittäminen
Determination of the gaseous components
Analysaattorin yleiset eritelmät
General analyser specifications
Analysaattoreiden mittausalueen on oltava sopiva sitä tarkkuutta varten, jota vaaditaan pakokaasun ainesosien pitoisuuksien mittaamisessa (1.4.1.1 kohta).
The analysers shall have a measuring range appropriate for the accuracy required for measuring the concentrations of the exhaust gas components (section 1.4.1.1).
Analysaattoreita on suositeltavaa käyttää siten, että mitattu pitoisuus osuu 15 ja 100 prosentin välille täydestä asteikosta.
It is recommended that the analysers be operated such that the measured concentration falls between 15% and 100% of full scale.
Jos täyden asteikon arvo on enintään 155 ppm (tai ppmC) tai jos käytetään alle 15 prosentin arvoilla riittävän tarkkoja ja erottelukykyisiä lukulaitteita (tietokoneet, tietojenkeruulaitteet), myös alle 15 prosenttia täydestä asteikosta olevat pitoisuudet ovat hyväksyttäviä.
If the full scale value is 155 ppm (or ppmC) or less or if read-out systems (computers, data loggers) that provide sufficient accuracy and resolution below 15% of full scale are used concentrations below 15% of full scale are also acceptable.
Tässä tapauksessa on tehtävä lisäkalibrointeja kalibrointikäyrien tarkkuuden varmistamiseksi – tämän liitteen lisäys 2, 1.5.5.2 kohta.
In this case, additional calibrations are to be made to ensure the accuracy of the calibration curves - Appendix 2, section 1.5.5.2 of this Aannex.
Laitteiston sähkömagneettisen yhteensopivuuden on oltava sellaisella tasolla, että lisävirheet voidaan minimoida.
The electromagnetic compatibility (EMC) of the equipment shall be on a level as to minimise additional errors.
Analysaattori ei saa poiketa kalibroinnin nimellispisteestä enemmän kuin ± 2 % lukemasta koko mittausalueella nollapistettä lukuun ottamatta ja ± 0,3 % täydestä asteikosta nollapisteessä.
The analyser shall not deviate from the nominal calibration point by more than ± 2% of the reading over the whole measurement range except zero, and ± 0,3% of full scale at zero.
Tarkkuus määritetään 1.3 kohdassa esitettyjen kalibrointivaatimusten mukaisesti.
The accuracy shall be determined according to the calibration requirements laid down in section 1.3.
Toistettavuuden on oltava sellainen, että 2,5-kertainen keskipoikkeama kymmenen kertaa toistuneesta vasteesta määrättyyn kalibrointi- tai vertailukaasuun ei ole suurempi kuin ± 1 % täyden asteikon pitoisuudesta kutakin yli 100 ppm:n (tai ppmC) pitoisuuksilla käytettyä aluetta kohti tai ± 2 % kutakin alle 100 ppm:n (tai ppmC) pitoisuuksilla käytettyä aluetta kohti.
The repeatability, shall be such that 2,5 times the standard deviation of 10 repetitive responses to a given calibration or span gas is not greater than ± 1% of full scale concentration for each range used above 100 ppm (or ppmC) or ± 2% of each range used below 100 ppm (or ppmC).
Analysaattorin huipusta huippuun -vaste nolla- ja kalibrointi- tai vertailukaasuihin minkä tahansa kymmenen sekunnin jakson aikana ei saa olla yli 2 % kaikkien käytettyjen alueiden täydestä asteikosta.
The analyser peak-to-peak response to zero and calibration or span gases over any 10 s period shall not exceed 2% of full scale on all ranges used.
Nollavasteen ryömintä
Zero drift
Nollavasteeksi määritellään keskimääräinen vaste, taustahäiriö mukaan luettuna, nollakaasuun 30 sekunnin ajanjakson aikana.
Zero response is defined as the mean response, including noise, to a zero gas during a 30-s time interval.
Nollavasteen ryöminnän yhden tunnin aikana on oltava alle 2 % täydestä asteikosta alimmalla käytetyllä alueella.
The drift of the zero response during a one-hour period shall be less than 2% of full scale on the lowest range used.
Vertailuvasteeksi määritellään keskimääräinen vaste, melu mukaan luettuna, vertailukaasuun 30 sekunnin ajanjakson aikana.
Span response is defined as the mean response, including noise, to a span gas during a 30-s time interval.
Vertailuvasteen ryöminnän yhden tunnin aikana on oltava alle 2 % täydestä asteikosta alimmalla käytetyllä alueella.
The drift of the span response during a one-hour period shall be less than 2% of full scale on the lowest range used.
Kaasun kuivaus
Gas drying
Pakokaasut voidaan mitata märkinä tai kuivina.
Exhaust gases may be measured wet or dry.
Kaasunkuivauslaitteella, jos sellaista käytetään, saa olla ainoastaan minimaalinen vaikutus mitattujen kaasujen pitoisuuksiin.
Any gas-drying device, if used, must have a minimal effect on the concentration of the measured gases.
Kemialliset kuivaimet eivät ole hyväksyttäviä menetelmiä veden poistamiseksi näytteestä.
Chemical dryers are not an acceptable method of removing water from the sample.
Tämän lisäyksen 1.4.3.1–1.4.3.5 kohdassa kuvataan käytettäviä mittausperiaatteita.
Sections 1.4.3.1 to 1.4.3.5 describe the measurement principles to be used.
Liitteessä VI on esitetty yksityiskohtainen mittausjärjestelmien kuvaus.
A detailed description of the measurement systems is given in Annex VI.
Mitattavat kaasut on analysoitava seuraavilla laitteilla.
The gases to be measured shall be analysed with the following instruments.
Ei-lineaarisissa analysaattoreissa sallitaan linearisoivien piirien käyttö.
For non-linear analysers, the use of linearising circuits is permitted.
Hiilimonoksidin analysaattorin on oltava ei-dispersoivaa infrapunaimeytystyyppiä (NDIR).
The carbon monoxide analyser shall be of the non-dispersive infrared (NDIR) absorption type.
Hiilidioksidin analysaattorin on oltava ei-dispersoivaa infrapunaimeytystyyppiä (NDIR).
The carbon dioxide analyser shall be of the non-dispersive infrared (NDIR) absorption type.
Hapen analysaattoreiden on oltava paramagneettisen tunnistimen (PMD) tyyppiä, zirkoniumdioksidityyppiä (ZRDO) tai sähkökemiallisen anturin (ECS) tyyppiä.
Oxygen analysers shall be of the paramagnetic detector (PMD), zirconium dioxide (ZRDO) or electrochemical sensor (ECS) types.
Huomautus: Zirkoniumdioksidiantureita ei suositella käytettäväksi silloin, kun HC- ja CO-pitoisuudet ovat korkeita, kuten laihaa polttoaineseosta käyttävissä kipinäsytytysmoottoreissa.
Note – Zirconium dioxide sensors are not recommended when HC and CO concentrations are high such as for lean burn spark ignited engines.
:n ja NO
and NO
Suoraan kaasusta tapahtuvassa näytteenotossa hiilivedyn analysaattorin on oltava lämmitetyn ioni-ilmaisimen (HFID) tyyppiä, jonka ilmaisin, venttiilit, putkisto jne. ovat siten lämmitettyjä, että kaasun lämpötilaksi saadaan 463 ± 10 K (190 ± 10 °C).
For direct gas sampling the hydrocarbon analyser shall be of the heated flame ionisation detector (HFID) type with detector, valves, pipework, etc., heated so as to maintain a gas temperature of 463 ± 10 K (190 ± 10 °C).
Laimennetusta kaasusta tapahtuvassa näytteenotossa hiilivetyanalysaattorin on oltava joko lämmitetyn ioni-ilmaisimen (HFID) tyyppiä tai ioni-ilmaisimen (FID) tyyppiä.
For diluted gas sampling the hydrocarbon analyser shall be either the heated flame ionisation detector (HFID) type or the flame ionisation detector (FID) type.
Typen oksidien (NO
Oxides of nitrogen (NO
Typen oksidien analysaattorin on oltava kemiluminesenssi-ilmaisimen (CLD) tyyppiä tai lämmitetyn kemiluminesenssi-ilmaisimen (HCLD) tyyppiä, jossa on NO
The oxides of nitrogen analyser shall be of the chemiluminescent detector (CLD) or heated chemiluminescent detector (HCLD) type with a NO
/NO-muunnin, jos mittaus tapahtuu kuivalla pohjalla.
/NO converter, if measured on a dry basis.
Jos mittaus tapahtuu märällä pohjalla, on käytettävä HCLD:tä ja sen ohessa muunninta, jonka lämpötila pidetään 328 K:n (55 °C) yläpuolella, edellyttäen, että veden aiheuttaman vaimennuksen määritys (liite III, lisäys 2, 1.9.2.2 kohta) toteutuu.
If measured on a wet basis, a HCLD with converter maintained above 328 K (55 °C) shall be used, provided the water quench check (Annex III, Appendix 2, section 1.9.2.2) is satisfied.
Sekä CLD:n että HCLD:n osalta näytteenottokäytävän seinämät pidetään lämpötilassa 328 K–473 K (55 °C–200 °C) muuntimeen asti kuivana tapahtuvassa mittauksessa ja analysaattoriin asti märkänä tapahtuvassa mittauksessa.
For both CLD and HCLD, the sampling path shall be maintained at a wall temperature of 328 K to 473 K (55 °C to 200 °C) up to the converter for dry measurement, and up to the analyser for wet measurement.
Kaasupäästöjen näytteenotto
Sampling for gaseous emissions
Jos pakokaasun koostumukseen vaikutetaan jollakin jälkikäsittelyjärjestelmällä, pakokaasunäyte on otettava tällaisen laitteen jälkeen.
If the composition of the exhaust gas is influenced by any exhaust after-treatment system, the exhaust sample shall be taken downstream of this device.
Pakokaasunäytteenottimen olisi oltava äänenvaimentimen korkeapainepuolella, mutta mahdollisimman kaukana pakokaasuaukosta.
The exhaust sampling probe should be in a high pressure side of the muffler, but as far from the exhaust port as possible.
Jotta varmistetaan moottorin pakokaasun täydellinen sekoittuminen ennen näytteenottoa, äänenvaimentimen ulostulon ja näytteenottimen väliin voidaan vaihtoehtoisesti sijoittaa sekoituskammio.
To ensure complete mixing of the engine exhaust before sample extraction, a mixing chamber may be optionally inserted between the muffler outlet and the sample probe.
Sekoituskammion sisätilavuuden on oltava vähintään 10 kertaa testattavan moottorin sylinterin iskutilavuus, ja mittasuhteiden on oltava suunnilleen samat korkeuden, leveyden ja syvyyden osalta kuten kuutiossa.
The internal volume of the mixing chamber must be not less than 10 times the cylinder displacement of the engine under test and should be roughly equal dimensions in height, width and depth, being similar to a cube.
Sekoituskammion koko on pidettävä niin pienenä kuin se on käytännöllisyyden kannalta mahdollista, ja kammio on kytkettävä mahdollisimman lähelle moottoria.
The mixing chamber size should be kept as small as practicable and should be coupled as close as possible to the engine.