natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jos on, miten komissio selittää, että aikaisemmassa vastauksessaan ( H-1084/05 , 13. joulukuuta 2005) — pyrkiessään hylkäämään turvalausekkeiden käyttöönoton — se toteaa, että 10. kesäkuuta 2005 tehty niin sanottu yhteisymmärryspöytäkirja on lopullinen sopimus, jolla pyritään välttämään pysyvä neuvottelutilanne, ja että mikä tahansa muu vaihtoehto olisi vahingollinen ja että komissio ei pyri kasvattamaan kiintiöitä? 3.
If so, how does it explain that in its answer to Question H-1084/05 , of 13 December 2005, the Commission, in seeking to reject activation of the safeguard clauses, claimed that the so called ‘memorandum of understanding’ of 10 June 2005 constituted a definitive agreement, which was designed to avoid a situation of permanent negotiation, and likewise claimed that any other option would be prejudicial and that the Commission was not trying to increase the quotas?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5012/05
WRITTEN QUESTION P-5012/05
esittäjä(t): Alfredo Antoniozzi (PPE‑DE)
by Alfredo Antoniozzi (PPE‑DE)
Aihe: Italian kielen tilanne Euroopan unionin neuvostossa
Subject: The use of the Italian language in the Council of the EU
Italian kielen käyttöön, kääntämiseen ja tulkkaamiseen liittyen kysyn seuraavaa: —
With regard to the use, translation and interpretation of Italian can the Council say: —
kuinka monessa kokouksessa (absoluuttinen lukumäärä ja prosentuaalinen osuus) on järjestetty italian kielen tulkkaus kullakin tasolla (neuvosto, pysyvien edustajien komitea, työryhmät)? —
in how many meetings (in absolute and percentage terms) there is Italian interpretation at every level (Council, Coreper and working parties); —
kuinka monta sivua (absoluuttinen lukumäärä ja prosentuaalinen osuus) tekstiä laaditaan italiaksi neuvoston sihteeristössä? —
how many pages (in absolute and percentage terms) are written in Italian in the Council Secretariat; —
kuinka monta sivua (absoluuttinen lukumäärä ja prosentuaalinen osuus) Italian viranomaisten sihteeristöön lähettämistä teksteistä on laadittu italiaksi? —
how many pages (in absolute and percentage terms) of the documents sent to the Secretariat by the Italian authorities are written in Italian; —
kuinka monta sivua (absoluuttinen lukumäärä ja prosentuaalinen osuus) sihteeristössä laadituista tai sihteeristöön saapuneista teksteistä käännetään italiaksi? —
how many pages (in absolute and percentage terms) among the documents drafted or received by the Secretariat are translated into Italian; —
mitä tekstejä (lopulliset lainsäädäntötekstit, työryhmien selvitykset jne.) nämä italian kielelle käännettävät tekstit ovat? —
what kinds of texts (final legislative texts, reports by working parties, etc.) are translated into Italian; —
kuinka monta lingvistiä työskentelee italian, ranskan ja englannin käännösyksiköissä kussakin? —
how many linguists work in the Italian, French and English translation services respectively; —
onko olemassa puolivuosittaisia arvioita (kultakin puheenjohtajakaudelta) italian kielen käytöstä kokouksissa ja asiakirjoissa?
whether a half-yearly assessment (for each Presidency) is made of the use of Italian at meetings and in documents?
Neuvosto on muiden toimielinten tavoin joutunut sisäisissä kielijärjestelyissään tekemään käytännön ratkaisuja ottaakseen huomioon laajentumisen vaikutukset sekä tulkkaukseen että kääntämiseen ja varmistamaan samalla, että kaikkia kieliä kohdellaan tasavertaisesti.
Like the other institutions, the Council has had to cope in a pragmatic manner with the impact of enlargement on its internal language arrangements for interpreting as well as translation, while ensuring that all languages are treated on an equal footing.
Vuonna 2005 tulkkaus italian kielestä ja italian kielelle järjestettiin 1678 :ssa (96,5 prosentissa) kaikista 1738 tulkatusta työryhmäkokouksesta.
In 2005, interpreting from and into Italian was provided for 1678 (96,5%) of the 1738 working party meetings using interpreting.
Käännösten osalta mainittakoon, että neuvostolla ei ole tilastoja siitä, millä kielillä ulkopuolelta saatuja asiakirjoja on laadittu.
As far as translation is concerned, the Council does not have any statistics on the languages in which the various documents received from outside are drawn up.
Italiaksi käännettyjen sivujen määrä on sama kuin muille kielille käännettyjen sivujen määrä, joka oli vuonna 2005 noin 50000 sivua.
The number of pages translated into Italian is the same as the number of pages translated into the other official languages, i.e. some 50000 pages in 2005.
Käännettyjen sivujen määrä muodostuu pääasiassa neuvoston käsiteltäviksi toimitetuista asiakirjoista, säädöksistä sekä muista Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistavista asiakirjoista (”core documents”).
The pages translated are mainly texts which go before the Council, legislative acts and other documents for publication in the Official Journal (core documents).
Neuvosto on viimeisen laajentumisen jälkeen pyrkinyt järkeistämään käännöskäytäntöjä keskittämällä kääntämisen Euroopan kansalaisille tarkoitettuihin asiakirjoihin.
Since the latest enlargement, the Council has endeavoured to rationalise recourse to translation by concentrating on documents intended for the public.
Kieliyksiköiden henkilöstön määrää ollaan mukauttamassa tämänsuuntaisesti.
The staff complement in the language service is in the process of being adapted accordingly.
Tällä hetkellä italian kieliyksikössä on 42, ranskan kieliyksikössä 47 ja englannin kieliyksikössä 44 kääntäjää.
At present, the Italian, French and English language units have 42, 47 and 44 translators respectively.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5013/05
WRITTEN QUESTION P-5013/05
Voisiko Euroopan komissio kertoa: —
Can the Commission therefore say: —
Onko töihin myönnetty Euroopan unionin rahoitusta ja minkä verran ja minkälaisin ehdoin? —
whether EU funding has been granted for this project and, if so, what kind and under what conditions; —
Mitä välineitä aiotaan käyttää, jotta Italian paikallisviranomaiset noudattaisivat unionin rahoitusta koskevia sääntöjä ja päätavoitteita?
what instruments are to be used to urge Italian local authorities to comply with the legislation and basic principles governing European funding and the purposes for which it is used?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5014/05
WRITTEN QUESTION P-5014/05
Aihe: Hyökyaalto ja EU:n humanitaarinen apu: vuosi katastrofin jälkeen
Subject: The tsunami and EU humanitarian aid: one year on
Nyt kun Kaakkois-Aasian suurkatastrofista on kulunut vuosi, tilanne on edelleen huolestuttava.
One year after the disaster of biblical proportions in S.E. Asia, the situation remains one of concern.
Tiedot osoittavat, että massiivisella kansainvälisellä avulla onnistuttiin pääsemään tavoitteeseen, tarjoamaan välitöntä apua ja helpotusta miljoonille katastrofin uhreille.
The figures show that the massive international effort succeeded in its objective of bringing primary emergency aid and relief to millions of the victims.
Marraskuussa 2005 komissio esitti seurantakertomuksen, joka koski EU:n toimia alueella.
In November 2005, the Commission produced a progress report monitoring EU operations in the region.
Niistä 1,5 miljardista eurosta avustusvaroja, jotka on tarkoitettu jälleenrakennukseen, vain 61 prosenttia on sidottu, ja humanitaarisen avun toimittaminen (123 miljoonaa euroa) voi jatkua aina vuoteen 2007 asti, koska tähän mennessä on käytetty vasta 73 miljoonaa euroa.
Of the EUR 1.5 billion in aid for reconstruction, only 61 % has been committed, while supplies of humanitarian aid (EUR 123 million) may continue until 2007 since only EUR 73 million have hitherto been spent.
Millä tavoin komissio arvioi annettavan yhteisön avun hyödyntämistä?
What is the Commission's view of the use made of the aid provided by the Community?
Miten se turvaa jälleenrakentamisen laadulliset perustekijät (kaupunkisuunnittelu- ja ympäristökriteerien kunnioittaminen, sen välttäminen, että väestö keskittyy rannikkoalueille ym.)?
What guarantees can the Commission provide that reconstruction will take quality factors into account (respect for planning and environmental criteria, no concentration of population in coastal areas, etc.)?
Mitä tulee luonnonkatastrofien ehkäisemiseksi tehtävään kansainväliseen yhteistyöhön (EU Yhdistyneiden Kansakuntien kanssa), mikä on komission aikataulu Kansainväliselle koordinointi- ja ennakkovaroitusjärjestelmälle, jonka se on ilmoittanut panevansa täytäntöön?
As regards international cooperation (the EU with the UN) to prevent natural disasters, what is the Commission's timetable for implementing its announced worldwide coordination and warning system?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5020/05
WRITTEN QUESTION P-5020/05
Aihe: Nykykulttuurin rakennehankkeiden toteuttaminen osana yhteisön kolmannen tukikehyksen Kulttuuri-toimintaohjelmaa
Subject: Progress in Greece with the implementation of infrastructure projects for contemporary culture under the third CSF operational programme for culture
Kreikassa on toteutettu viimeisten kymmenen vuoden aikana huomattavia kulttuurialan hankkeita, jotka koskevat lähinnä arkeologisten kohteiden ja muistomerkkien ylläpitoa, korjaamista ja esiintuomista, uusien museoiden perustamista ja nykyisten museoiden uudenaikaistamista sekä nykypäivän taiteen edistämiseen tarvittavien rakenteiden luomista.
Over the last 10 years, a major cultural project has been carried out in Greece, principally relating to the conservation, restoration and rehabilitation of archaeological sites and monuments, the creation of new museums and modernisation of existing ones, and the creation of facilities to promote contemporary creative art.
Ateenassa 18. marraskuuta 2005 pidetyssä Kulttuuri-toimintaohjelman seurantakomitean viidennessä kokouksessa todettiin, että yhteisön varojen käyttöönottoaste toisessa osastossa, joka koskee nykykulttuurin rakenteita, on vain kuuden prosentin luokkaa.
At the fifth meeting of the monitoring committee for the operational programme for culture held in Athens on 18 November 2005, it was established that the take-up rate in respect of Community appropriations under Axis II, concerning infrastructure for contemporary culture, is in the range of only 6 %.
Nyt kun yhteisön kolmannen tukikehyksen toteuttaminen pian päättyy, kysyn Euroopan komissiolta, missä vaiheessa tukikehyksen Kulttuuri-toimintaohjelman toisen osaston (nykykulttuuri) hankkeiden toteuttaminen Kreikassa on?
Since we are in the final phase of implementation of the third Community support framework, could the Commission say what stage has been reached with the infrastructure projects under Axis II (contemporary culture), which are being carried out in Greece under the third CSF operational programme for culture?
Minkä verran on tehty sitoumuksia, ja minkä verran yhteisön varoja on otettu käyttöön kussakin toimintaohjelmaan sisällytetyssä hankkeessa?
What are the commitments and what is the take-up rate in respect of Community appropriations for each of the projects included?
Onko jossakin näistä hankkeista ilmennyt ongelmia ja viivästymisiä ja jos on, mistä syystä?
Are there any problems or delays with any of these projects and, if so, for what reason?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5023/05
WRITTEN QUESTION P-5023/05
esittäjä(t): Othmar Karas (PPE‑DE)
by Othmar Karas (PPE‑DE)
(5. tammikuuta 2006)
(5 January 2006)
Aihe: Erot takuudirektiivin täytäntöönpanossa
Subject: Disparities in the transposition of the Guarantees Directive
Euroopan unionin takuudirektiivissä säädetään aikaisempaa huomattavasti laajemmista takuupalveluista.
The scope of guarantees was considerably broadened in the EU Guarantees Directive.
Takuuajan pidentäminen on lisännyt takuuvelvoitteista aiheutuvaa rasitusta erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä.
The extension of the period of guarantee and the obligations it entails placed an additional burden on SMEs in particular.
Takuudirektiivin mukaisesti vastuu palautuu valmistajalle tai vahingon aiheuttajalle (aiheuttajaperiaate).
The directive introduced a right of redress against the manufacturer or the party causing a defect (the principle of liability).
Esimerkiksi Itävallassa vastuun palautuminen edellyttää kuitenkin tahdonilmaisua ja yrittäjät voivat sopia siitä vapaasti, kun taas Saksassa pakottavasta vastuun palautumisesta säädetään lainsäädännössä.
However in Austria, for example, this right of redress is an optional legal provision and hence can be negotiated contractually between firms, whilst in Germany the inalienability of the right of redress is laid down by law.
Markkinoilla vallitsevien olosuhteiden takia erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten on Itävallassa mahdotonta saada läpi vastuun palautumista tavarantoimittajille koskevia vaatimuksiaan, sillä kilpailulainsäädännön soveltamista koskevat kanteet johtavat usein siihen, että tavarantoimittaja irtisanoo sopimuksen.
Because of market conditions SMEs in Austria in particular are unable to assert their right of redress vis-à-vis suppliers, since complaints in accordance with competition law would usually lead to suppliers cancelling contracts.
Pienten ja keskisuurten yritysten kohdalla tämä voi johtaa merkittäviin markkinoiden vääristymiin jäsenvaltioiden välillä.
As far as SMEs are concerned, this situation can lead to substantial distortions of competition between Member States.
Tästä syystä olisi vastuun palautuminen ehdottomasti säädettävä pakottavaksi, jotta aiheuttajaperiaate toteutuisi kaikissa jäsenvaltioissa.
It is hence essential to make the right of redress inalienable, so as to ensure that the principle of causality can be implemented in all the Member States.
Miltä osin jäsenvaltiot ovat panneet Euroopan unionin takuudirektiivin täytäntöön ja millaisia eroja kansallisissa täytäntöönpanotoimissa on?
To what extent have the Member States transposed the Guarantees Directive and to what extent are there disparities between the different national methods of transposition?
Vaikuttavatko nämä erot markkinoita vääristävästi Euroopan unionissa?
Is there evidence of these disparities causing distortions of competition within the EU?
Olisiko takuudirektiiviä tämän vuoksi täydennettävä siten, että siinä säädettäisiin pakottavasta vastuun palautumisesta myös yrittäjien kesken tai kohtuullisesta korvauksesta?
Should the Guarantees Directive be supplemented in order to ensure that the right of redress between businesses and traders is inalienable or that provision is made for appropriate compensation?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5024/05
WRITTEN QUESTION P-5024/05
Aihe: Korkean tason työryhmät
Subject: High level groups
Komissio perustaa kiihtyvään tahtiin korkean tason työryhmiä mitä moninaisimmista aiheista (esimerkiksi Lissabonin strategian tarkistaminen, REACH-asetus, CARS 21, lääketeollisuus, kilpailukyky, energia ja ympäristönsuojelu).
The Commission increasingly establishes high level groups on a variety of issues (e.g. review of Lisbon Strategy; REACH; CARS 21; pharmaceutical industry; competitiveness, energy and environment).
Niiden työn tulokset voivat olla varsin merkittäviä.
The results of their work can potentially be very significant.
Mikä on tarkalleen ottaen kyseisten korkean tason työryhmien rooli ja tarkoitus?
What is the exact role and purpose of these high level groups?
Mikä on kyseisten korkean tason työryhmien tehtävä?
What is the mandate of these high level groups?
Onko kyseisillä korkean tason työryhmillä muodollisesti sovitut toimintarakenteet, toimivaltuudet tai vastuut?
Do these high level groups have any formally agreed operating structures, powers or responsibilities?
Kuka päättää kyseisten korkean tason työryhmien kokoonpanosta?
Who decides on the composition of these high level groups?
Katsooko komissio, että CARS 21 ‑työryhmän kokoonpano oli edustuksellinen ja tasapainoinen, kun tarkastellaan julkisen vallan ja tärkeimpien sidosryhmien etuja?
Would the Commission consider that the high level group CARS 21 was representative in composition and in balance of the interests of public authorities and the main stakeholders?
Miten kyseisten työryhmien varsin rajallinen määrä valittuja osanottajia voi edustaa julkisen vallan ja tärkeimpien sidosryhmien näkemyksiä?
How can the very limited number of selected participants in these groups be representative of the concerns of public authorities and the main stakeholders?
Katsooko komissio, että kaksi tai kolme Euroopan parlamentin jäsentä voi edustaa parlamenttia ilman parlamentilta saatua muodollista valtuutusta?
Would the Commission consider that two or three Members of Parliament, without any formal mandate from Parliament, can represent Parliament?
Miksei kyseisten korkean tason työryhmien työskentely ole avointa (kokousten esityslistat ja pöytäkirjat eivät ole julkisesti saatavilla)?
Why is the work of these high level groups untransparent (agendas and minutes of the meetings are not publicly accessible)?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5025/05
WRITTEN QUESTION P-5025/05
Aihe: Campiglione di Fermon SADAM-sokeritehtaan mahdollinen sulkeminen
Subject: Possible closure of the SADAM sugar factory at Campiglione di Fermo
Sokerin yhteisen markkinajärjestelyn uudistamista koskevalla ehdotuksella, joka merkitsee Euroopan sokerituotannon supistamista noin 39 prosentilla, on varmasti kielteisiä seurauksia erityisesti Euroopan unionin vähemmän kilpailukykyisille jäsenvaltioille, kuten Italialle, Espanjalle, Portugalille, Kreikalle jne.
The proposed reform of the CMO in sugar, which will entail a reduction in European sugar production of around 39 %, will undoubtedly have adverse consequences, especially for the less competitive Member States such as Italy, Spain, Portugal, etc.
Yhdeksäntoista tuotantolaitosta työllistävät kaikkiaan, kausityöntekijät mukaan luettuina, noin 7000 työntekijää, ja epäsuorasti alalla työskentelee arviolta 18000 henkilöä.
The beet sugar sector in Italy consists of at least 46000 farms with 52000 workers and 19 factories providing a total of 7000 jobs, including seasonal workers, and around 18000 jobs in related industries.
Ellei komission ehdottamaa uudistusta muuteta Euroopan parlamentin jäsenten enemmistön sekä sokerijuurikastuottaja ja -jalostajajärjestöjen toivomalla tavalla, vaikuttaa siltä, että alalta häviävien tai ainakin voimakkaiden muutosten kohteeksi joutuvien yritysten joukossa on myös Sadam Eridania di Campiglione di Fermo, jossa työskentelee 400 työntekijää ja joka työllistää epäsuorasti yli 3000 henkilöä.
If the Commission's reform proposal is not amended, as advocated by a majority of MEPs and associations of sugar-beet producers and processors, it seems that the factories destined to disappear or at least to be substantially down-sized would include the SADAM Eridania plant at Campiglione di Fermo, which has 400 employees and provides jobs for 3000 in related industries.
Tällaisella päätökselle olisi siten väistämättä dramaattisia seurauksia ei ainoastaan Fermon työllisyyteen, vaan koko sosioekonomiseen tilanteeseen Marchen maakunnassa, jota vakava taloudellinen kriisi on koetellut jo muutenkin.
A decision to this effect would therefore have inevitable and dramatic repercussions not only on jobs at Fermo, but also on the entire socioeconomic situation in the Marches, a region already hit by a serious economic crisis.
Viime aikoina Fermossa sijaitsevan Sadamin työntekijät ovat osoittaneet mieltään jo useaan otteeseen, sillä he ovat perustellusti huolissaan tulevaisuudestaan.
The SADAM workers have demonstrated their legitimate concerns for the future on several occasions recently.
Huolta lisää myös asianmukaisen tiedon puute sokerin yhteistä markkinajärjestelyä koskevan uudistuksen laajuudesta ja sen käytännön seurauksista.
These concerns have been also been aggravated by a serious lack of accurate information on the extent and practical consequences of the reform of the CMO in sugar.
Aikooko komissio tähän liittyen järjestää, mahdollisesti kansallisten viranomaisten välityksellä, erityisen tiedotuskampanjan niiden yritysten työntekijöille, joita toiminnan lopettaminen uhkaa?
In this context, has the Commission, perhaps via the competent national authorities, made arrangements for an information campaign targeting the employees of the factories threatened with closure?
Onko SADAM di Fermon tehtaan mahdollisesta sulkemisesta aiheutuvia sosiaalisia kustannuksia arvioitu?
Have the social costs of the possible closure of the SADAM factory at Fermo been assessed?
Ottaen huomioon Fermon työllisyystilanteen vakavuuden ainoa ratkaisu vaikuttaisi olevan, että tehtaat siirtyvät sokerin tuotannosta muunlaiseen teollisuustoimintaan.
In view of the employment crisis at Fermo, the only possible way out would seem to be to reconvert the industrial plant in the sugar factory.
Voiko komissio kertoa, minkä erityiskriteerien perusteella valitaan ne yritykset, jotka voivat hyötyä sokerin yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksen yhteydessä perustettavasta tuotannon uudelleensuuntaamisrahastosta, ja täyttääkö Sadam di Fermon sokeritehdas kyseiset vaatimukset?
Can the Commission say what specific criteria will be used to determine which firms may benefit from the reconversion fund envisaged in the reform of the sugar CMO and whether the SADAM plant at Fermo qualifies to be included among them?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5032/05
WRITTEN QUESTION P-5032/05
Komissiolle on vuodesta 2002 lähtien valitettu toistamiseen Granadillan teollisuussatamaa koskevasta hankkeesta.
Since 2002, repeated complaints have been made to the Commission over the Granadilla (Tenerife) industrial port project.
Äskettäin komission ympäristöasiain pääosasto tunnusti, että vaikutukset ovat ”huomattavia”, vaikka Espanjan viranomaiset eivät sitä tunnusta esimerkiksi 29. helmikuuta 2003 annetussa arvioinnissa ympäristövaikutuksista.
The Commission's Directorate-General for the Environment recently acknowledged this ‘significant’ impact, even if the Spanish authorities have not — as was the case, for example, in the environmental impact statement of 29 February 2003.
Elinympäristödirektiivin 6 artiklan 4 kohdassa säädetään, että jos hankkeesta todetaan olevan haittaa ekosysteemille, se voidaan hyväksyä vain, jos ei ole muita vaihtoehtoja.
Where damage will be occasioned to ecosystems, Article 6(4) of the Habitats Directive states that a project can only be authorised if there are no alternatives.
Monen ympäristöjärjestön WWF/Adena, Seo/Birdlife, Greenpeace ja Ecologistas en Acción. mielestä vaihtoehtoja on, sillä vuonna 2003 tehdyn ympäristövaikutuksia koskevan julistuksen Siinä todetaan, että Santa Cruzin satamaa ei voida laajentaa. jälkeen hanketta on laajennettu niin, että sataman pinta-ala kasvaa noin 400000 neliömetrillä.
In the opinion of several environmental groups WWF/Adena, SEO/BirdLife, Greenpeace and Ecologistas en Acción. , such alternatives do in fact exist, since an enlargement project was implemented in Santa Cruz, subsequent to the 2003 environmental impact statement Which in fact asserted that the port of Santa Cruz could not be enlarged. , that will increase the current port area by around 400000 m2.
Granadillan hankkeen vaihtoehtona on Espanjan viidenneksi suurimman sataman Santa Cruzin kehittäminen yhdellä seuraavista tavoista: 1.
There is therefore an alternative to the Granadilla project, which is to develop the port of Santa Cruz (the fifth largest in Spain), with there being at least three options: 1.
Teneriffan sataman neljä entistä johtohenkilöä kannattavat vaihtoehtoa, jossa Santa Cruziin rakennettaisiin uusi telakka, jota ei tosin tällä hetkellä tarvita, mutta tulevaisuudessa lisäisi sataman pinta-alaa 800000 neliömetrillä.
the option supported by the four former administrators of the Tenerife Port Authority, involving the construction of a new dock in Santa Cruz, which is superfluous at present but could in the future increase the port area by over 800000 m2.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-5033/05
WRITTEN QUESTION P-5033/05
Lintuinfluenssaan ja kuolettavaan H5N1-virukseen liittyvän tilanteen vuoksi olen pohtinut EU:n yleistä valmiussuunnitelmaa, jonka avulla on tarkoitus estää erittäin vaarallisten sairauksien ja mahdollisten terveysuhkien leviäminen.
The situation which has arisen concerning avian influenza and the deadly H5N1 virus has prompted me to give some thought to the EU's general-readiness plan, which is designed to prevent the transmission of highly infectious diseases and any potential threat to health.