natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Miten komissio ymmärtää ilmaisun ”pitkäkestoinen ja jota ei voida helpottaa” (eläimiä koskevien tieteellisten toimenpiteiden vakavuuden luokittelusta vastaavan asiantuntijatyöryhmän loppuraportissa heinäkuussa 2009 määritelty yläraja)?
What does the Commission understand by the phrase ‘long-lasting and cannot be ameliorated’ (the upper threshold in the final report of the Expert Working Group on severity classification of scientific procedures on animals (July 2009))?
Erityisesti mitä tarkoitetaan pitkäkestoisella?
In particular, how long is long-lasting?
Merkitseekö yläraja sitä, että eläintutkijoiden on kaikilla mahdollisilla helpottavilla toimilla ja riittävän tiiviillä tarkkailulla varmistettava, että tuska ei ole vakavaa kuin korkeintaan muutaman minuutin ajan ja jos tämä ei ole mahdollista, menettelylle ei anneta lupaa?
Does the upper threshold mean that animal researchers must, by all possible ameliorative measures and appropriately intense monitoring, ensure that suffering is severe for no more than a few minutes at most and that, if that is not possible, the procedure cannot be authorised?
Voiko komissio antaa esimerkin toimenpiteestä, jossa yläraja ylitettäisiin (jos ei sovellettaisi minkäänlaista poikkeusta)?
Can the Commission give an example of a procedure which would exceed the upper threshold (i.e. without applying any derogation)?
Voiko komissio vahvistaa odottavansa, että ylärajoihin tehtäviä poikkeuksia sovellettaisiin vain erittäin harvoissa tapauksissa?
Can the Commission confirm that it would expect a derogation to the upper threshold to be applied only in extremely rare cases?
Jos voi, kannattaako se tarkistettuun direktiiviin suojalauseketta, jossa olisi samankaltaiset kriteerit kuin komission ehdotuksen 50 artiklassa?
If so, would it support the adoption in the revised directive of a safeguard clause with criteria similar to Article 50 of its proposals?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6554/09
WRITTEN QUESTION P-6554/09
Onko komission aikomuksena, että eurooppalaisen pidätysmääräyksen nojalla toiseen jäsenvaltioon luovutettavia jäsenvaltioiden kansalaisia pidetään tutkintavankeudessa samoin ehdoin kuin heitä pidettäisiin siinä valtiossa, jonka kansalaisia he ovat?
Does the Commission intend that citizens of Member States extradited to other Member States via the European Arrest Warrant should be held under the same terms as they would have been in their country of citizenship?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6555/09
WRITTEN QUESTION P-6555/09
Aihe: Hollanti hakukoneessa ”Euroopan siviilioikeudellinen atlas”
Subject: Use of Dutch in the search tool of the European judicial atlas in civil matters
Euroopan siviilioikeudellisen atlaksen verkkosivustolla (http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/cc_information_nl.htm) on hakukone, jonka avulla voi hakea jäsenvaltioittain kunkin kunnan toimivaltaiset tuomioistuimet sekä niiden osoitetiedot.
On the website of the European judicial atlas in civil matters, http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/cc_information_nl.htm, there is a search tool which can be used to search for the courts which have jurisdiction, together with addresses, by Member State for each district.
Nyt on ilmennyt, että kaikkien Brysselissä sijaitsevien tuomioistuinten tiedot annetaan yksinomaan ranskaksi silloinkin, kun haku käynnistetään hollanninkieliseltä aloitussivulta.
However, the data for all courts in Brussels are given solely in French, even if the search is begun from the Dutch starting page.
Tätä ei voida pitää hyväksyttävänä, koska Brysselin pääkaupunkialue on virallisesti kaksikielinen (hollannin- ja ranskankielinen).
This is unacceptable in view of the fact that the Brussels capital region is officially bilingual (Dutch — French).
Onko tämä yksikkö tietoinen siitä, että Brysselin tuomioistuinten tiedot ilmoitetaan yksinomaan ranskaksi eikä myös hollanniksi?
Is this service aware of the fact that the data for the Brussels courts are given only in French and not in Dutch?
Aikooko komissio muuttaa siviilioikeudellisen atlaksen verkkosivustoa niin, että Brysselin tuomioistuimet sekä niiden osoitetiedot ilmoitetaan myös hollanniksi?
Does the Commission intend to adjust the website of the judicial atlas in order that the Brussels courts, together with addresses, are also given in Dutch?
Jos se aikoo näin tehdä, milloin tämä oikaisu on odotettavissa?
If so, when can the situation be expected to be rectified in this way?
Muussa tapauksessa miksi se ei aio näin tehdä?
If not, why not?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6563/09
WRITTEN QUESTION P-6563/09
Aihe: Väärennettyjen tuotteiden ja piraattituotteiden kauppaa koskeva kansainvälinen sopimus
Subject: Anti-Counterfeiting Trade Agreement
Voiko komissio vahvistaa, että sen valtuudet EU:n ja sen kauppakumppanien Yhdysvaltojen, Australian, Kanadan, Japanin, Meksikon, Uuden Seelannin, Singaporen ja Etelä-Korean välisissä neuvotteluissa väärennettyjen tuotteiden ja piraattituotteiden kauppaa koskevasta kansainvälisestä sopimuksesta (Anti-Counterfeiting Trade Agreement, ACTA) rajoittuvat toimiin, joihin jo sovelletaan yhteisön säännöstöä?
Regarding the current negotiations on the Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA) between the EU and trading partners such as the United States, Australia, Canada, Japan, Mexico, New Zealand, Singapore and South Korea, can the Commission confirm that its negotiating mandate is restricted to measures already covered by the acquis communautaire ?
ACTA-aloitteen tarkoituksena on vahvistaa kansainväliset standardit teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöön panemiseksi, niin että lisääntyvää väärennettyjen tuotteiden ja piraattituotteiden kauppaa voidaan torjua tehokkaammin.
The ACTA initiative aims to establish international standards for enforcing intellectual property rights in order to fight the growing problem of counterfeiting and piracy more efficiently.
Neuvotteluissa keskustellaan ilmeisesti muun muassa Internetissä julkaistavaa, tekijänoikeuksia loukkaavaa aineistoa koskevista kolmannen osapuolen vastuuta koskevista määräyksistä.
Elements under discussion obviously include third-party liability provisions related to copyright-infringing material online.
Näissä määräyksissä vahvistetaan, minkä edellytysten täyttyessä Internet-palvelujen tarjoajien ei voida katsoa olevan vastuussa verkossaan olevasta laittomasta aineistosta.
These provisions list circumstances in which Internet service providers may not be held liable for illegal content in their networks.
On kuitenkin epäselvää, onko ACTAn tavoitteena vahvistaa tiukempia säännöksiä, jotka menevät pitemmälle kuin sähköisestä kaupankäynnistä annetun EU-direktiivin säännökset, kuten ”pelkkää siirtotoimintaa” koskeva säännös välityspalveluiden tarjoajille.
However, it is unclear whether the intention is for the ACTA to establish stricter provisions going beyond the specific requirements in the EU eCommerce Directive, for example the ‘mere conduit’ exemption for intermediary service providers.
Miten komissio aikoo vastata siihen, että nämä toimet saattavat mennä sähköisestä kaupankäynnistä annetun direktiivin ja äskettäin hyväksytyn televiestintäpaketin, jossa erityisesti painotetaan kansalaisten oikeuksia (tarkistus 138) soveltamisalaa pitemmälle?
How does the Commission intend to respond to the fact that these measures might go beyond the scope of the eCommerce Directive and the recently agreed Telecoms Package with its special focus on citizens’ rights (the so-called ‘Amendment 138’ issue)?
Parlamentti on Lissabon sopimukseen sisältyvien määräysten nojalla saanut uusia valtuuksia kauppapolitiikan ja erityisesti tekijänoikeuksia koskevan lainsäädännön alalla.
Furthermore, under the provisions of the Treaty of Lisbon, Parliament has gained new competences in the field of trade policy and especially copyright legislation.
Miten komissio aikoo taata, että näitä kysymyksiä koskevasta neuvotteluprosessista tulee avoimempi ja demokraattisempi?
How does the Commission intend to guarantee a more transparent and democratic negotiation process in this context?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6576/09
WRITTEN QUESTION P-6576/09
Aihe: Infrastruktuurien rakentamiseen liittyvät säännönvastaisuudet Portugalissa
Subject: Infrastructure construction fraud in Portugal
Joidenkin olennaisten infrastruktuurien rakentaminen on mahdollista ainoastaan EU rahoitusavun turvin.
Some highly important infrastructure is only feasible with EU funding.
Portugalissa rakennetaan parhaillaan seuraavia moottoriteitä: —
With regard to the following motorways currently under construction in Portugal: —
Douro Interior —
Douro Interior; —
Baixo Alentejo —
Baixo Alentejo; —
Baixo Tejo —
Baixo Tejo; —
Litoral Oeste —
Litoral Oeste; —
Algarve Litoral.
Algarve Litoral,
Rahoitetaanko näitä hankkeita Euroopan unionin varoista? —
is the construction work being co-funded by the EU?
Mitä niistä? —
If so, which construction work is concerned?
Mikäli hankkeissa havaitaan säännönvastaisuuksia/laittomuuksia, erityisesti ylihinnoittelua tai tarjouskilpailujen sääntöjä ei ole noudatettu, onko määrärahat palautettava tai onko korvauksia maksettava?
Given that irregularities and illegal behaviour have been detected, involving cost-inflation or failure to comply with due procedure in awarding tenders, will monies be returned or indemnities paid?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6578/09
WRITTEN QUESTION P-6578/09
Aihe: Vakaus- ja kasvusopimuksen joustavuus
Subject: Flexibility in the Stability and Growth Pact
Talousarviota koskeva kurinalaisuus omaksuttiin hallitsevaksi toimintaperiaatteeksi Maastrichtin sopimuksen tekemisen yhteydessä, koska tuolloisen käsityksen mukaan vakavat taloudelliset kriisit, kuten parhaillaan käynnissä oleva, kuuluivat menneisyyteen.
The notion that severe financial crises, such as we are currently experiencing, belong in the past led after the conclusion of the Maastricht Treaty to the predominance of budgetary discipline.
Tänä päivänä on käynyt selväksi, että tuolloin tehty arvio oli liian optimistinen ja virheellinen.
Today, we are aware that this over-optimistic hypothesis is mistaken.
Talousarviota koskeva kurinalaisuus ei ole taikasauva, jonka avulla voitaisiin ratkaista kaikki taloudelliset ongelmat.
Budgetary discipline is not a magic wand to solve every financial problem.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6587/09
WRITTEN QUESTION P-6587/09
(8. tammikuuta 2010)
(4 January 2010)
Aihe: EU:n ja Israelin välinen kauppasopimus ja siirtokuntia koskeva kysymys
Subject: EU‑Israel trade agreement and the question of the colonies
Samalla kun Euroopan unioni toistaa kehotuksensa jäädyttää israelilaisten siirtokuntien rakentaminen miehitetyille palestiinalaisalueille, mitä unioni pitää laittomana ja kansainvälisen oikeuden vastaisena (EU:n puheenjohtajavaltion julkilausuma 9.9.2009 ja etenkin neuvoston julkilausuma 8.12.2009), ovat Euroopan unioni ja Israelin valtio allekirjoittaneet uuden sopimuksen maataloustuotteita, jalostettuja maataloustuotteita sekä kala- ja kalataloustuotteita koskevista vastavuoroisista vapauttamistoimista.
While the European Union is repeating its call for a freeze on the Israeli colonisation of the Palestinian occupied territories, which it holds to be unlawful and contrary to international law (see the Statement by the EU Presidency of 9 September 2009 and, more especially, the Council Statement of 8 December 2009), a fresh agreement has been signed between the European Union and Israel on reciprocal liberalisation measures on agricultural products, processed agricultural products and fish and fishery products.
Lähiaikoina on lisäksi määrä allekirjoittaa lääkkeiden sertifiointikehyksen käyttöönottoa koskeva sopimus.
A further agreement on the introduction of a certification framework for pharmaceutical products is also to be signed shortly.
EU tunnustaa Israelin valtion vuoden 1949 aseleposopimuksessa määritetyt rajat (niin kutsutut vuoden 1967 rajat).
The EU recognises the borders of the State of Israel as defined by the 1949 armistice (the so‑called ‘1967 borders’).
Voidaan näin ollen katsoa, että EU:n ja Israelin välisiä kauppasopimuksia ei pitäisi soveltaa tuotteisiin, jotka ovat peräisin miehitetyillä palestiinalaisalueilla sijaitsevista israelilaisten siirtokunnista.
It may therefore be considered that EU‑Israel trade agreements should not apply to products originating from Israeli colonies in the Palestinian occupied territories.
Israel on itse asiassa myynyt kyseisistä siirtokunnista saatuja tuotteita jo kauan Eurooppaan: israelilainen, valtion puoleksi omistama yritys Agrexco vie Eurooppaan noin 70 prosenttia miehitetyille palestiinalaisalueille laittomasti perustetuista israelilaissiirtokunnista peräisin olevista maataloustuotteista.
In reality, Israel has been selling products from those colonies to Europe for a long time: the Israeli undertaking Agrexco, which is 50 % state‑owned, exports to Europe around 70 % of the agricultural products originating from Israeli colonies illegally established in the Palestinian occupied territories.
Miehitetyiltä palestiinalaisalueilta saatuja hedelmiä, vihanneksia ja kukkia myydään ”made in Israel” -tuotteina hyödyntäen siten EU:n ja Israelin välisten assosiaatiosopimusten mukaisia edullisia ehtoja.
Fruit, vegetables and flowers from the Palestinian occupied territories are sold as ‘made in Israel’ products, thereby benefitting from the advantageous conditions provided for under EU‑Israel trade agreements.
Agrexcon maataloustuotteiden alkuperän salaaminen (sekoittamalla siirtokuntien tuotteet Israelista peräisin olevien tuotteiden joukkoon) ei ole yksittäistapaus.
The dissembling of Agrexco agricultural exports (by mixing products from the colonies with products from within Israel) is not an isolated issue.
Entisen pääministerin Ariel Sharonin neuvonantajan Dov Weisglassin mukaan, mikäli Israel kieltäytyy edelleen merkitsemästä siirtokuntatuotteensa, on mahdollista, että kaikista Israelin Eurooppaan viemistä tuotteista (toisin sanoen kahdesta kolmasosasta Israelin koko viennistä) aletaan periä veroa ( Haaretz, 5.9.2009).
Dov Weisglass, former advisor to Prime Minister Ariel Sharon, has stated in Haaretz (5 September 2009) that if Israel continued to refuse to label products from the colonies, then all Israeli exports to Europe (in other words two‑thirds of Israel’s total exports) could be taxed.
Voiko komissio näin ollen kertoa, mihin toimiin on ryhdytty ja mitä tehokkaita valvontamekanismeja on otettu käyttöön uudessa sopimuksessa maataloustuotteita, jalostettuja maataloustuotteita sekä kala- ja kalataloustuotteita koskevista vastavuoroisista vapauttamistoimista sen varmistamiseksi, että miehitetyillä palestiinalaisalueilla sijaitsevista israelilaisten siirtokunnista peräisin oleviin tuotteisiin ei sovelleta kyseisiä uusia suotuisia toimenpiteitä?
Could the Council therefore indicate what measures and practical control mechanisms have been provided for and implemented under the new agreement on reciprocal liberalisation measures on agricultural products, processed agricultural products and fish and fishery products in order to ensure that products originating from Israeli colonies in Palestinian occupied territories do not benefit from these new advantageous measures?
Israelin vuonna 1967 miehittämät alueet, mukaan lukien Länsiranta, Gazan kaista, Itä-Jerusalem ja Golanin kukkulat, eivät kuulu kansainvälisen oikeuden mukaan Israelin valtioon.
Under international law, territories occupied by Israel since 1967, including the West Bank, the Gaza Strip, East Jerusalem and the Golan Heights, do not constitute part of the State of Israel.
Jotta voitaisiin todeta, ovatko tuotteet peräisin edellä mainituilta alueilta vai itse Israelista, EU ja Israel sopivat joulukuussa 2004 teknisestä järjestelystä, jossa määritellään selkeät valmistuspaikan ilmaisemista koskevat periaatteet.
To distinguish whether products originate from the aforementioned territories or Israel proper, a technical arrangement was concluded between the EU and Israel in December 2004, spelling out clear principles for indicating the place of production.
Myöhemmin EU ilmoitti maahantuojille, että edellä mainituilla alueilla tuotettujen tuotteiden (joiden alkuperän viranomaiset voivat nyt todeta alkuperätodistukseen merkityn valmistuspaikkaa koskevan maininnan perusteella) saattaminen vapaasti markkinoille johtaisi tullivelkaan.
Subsequently, the EU notified importers that putting goods produced in the aforementioned territories (now identified by the place of production mentioned on the certificate of origin and discernible by the authorities) into free circulation would give rise to a customs debt.
EU ei ole koskaan suunnitellut tällaisten tuotteiden sisämarkkinoille pääsyn täydellistä estämistä.
The EU never envisaged a complete refusal of access for such goods to the internal market.
Neuvosto on johdonmukaisesti pitänyt voimassa kantansa, jonka mukaan edellä mainitut Israelin hallinnassa olevat alueet eivät kuulu Israelin valtioon, ja on toteuttanut edellä kuvatut toimet varmistaakseen, että näiltä alueilta peräisin olevat tuotteet voidaan yksilöidä ja jäsenvaltioiden tulliviranomaiset voivat soveltaa niihin tavanomaisia tullisääntöjä.
The Council has consistently maintained its position that the aforementioned territories under Israeli administration do not belong to the State of Israel and has taken the measures described above to ensure that products originating in these territories can be identified and subjected to non‑preferential tariffs by Member States' custom authorities.
Edellä esitetty neuvoston kanta on täysin tuomioistuimen asiassa C‑386/08, Brita GmbH, antaman päätöksen mukainen.
The position of the Council as outlined above is fully in line with the decision of the Court of Justice of 25 February 2010 in the Brita Case C‑386/08.
”Euroopan yhteisön ja Israelin valtion väliseen maataloustuotteita, jalostettuja maataloustuotteita sekä kaloja ja kalastustuotteita koskevia vastavuoroisia vapauttamistoimenpiteitä ja Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisestä assosioinnista tehdyn Euro–Välimeri-sopimuksen pöytäkirjojen N:o 1 ja N:o 2 sekä niiden liitteiden korvaamista ja mainitun assosiaatiosopimuksen muuttamista koskevaan kirjeenvaihtona tehtyyn sopimukseen”, johon arvoisa kysyjä viittaa, ei sisälly uusia määräyksiä alkuperätuotteiden käsitteestä, eikä siinä muuteta olemassa olevia määräyksiä ja järjestelyjä tältä osin.
The ‘Agreement in the form of an Exchange of Letters between the European Community and the State of Israel concerning reciprocal liberalisation measures on agricultural products, processed agricultural products and fish and fishery products, the replacement of Protocols 1 and 2 and their annexes and amendments to the Euro‑Mediterranean Agreement establishing an association between the European Communities and their Member States, of the one part, and the State of Israel, of the other part’, to which the Honourable Member refers, neither contains any new provisions on the concept of originating products nor amends any of the existing provisions and arrangements in that regard.
Näin ollen edellä mainituilta Israelin hallinnassa olevilta alueilta peräisin olevia tuotteita koskeva edellä esitetty nykyinen järjestely pysyy voimassa muuttumattomana.
As a result, the current regime concerning products originating in territories under Israeli administration, as explained above, remains in force unchanged.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6595/09
WRITTEN QUESTION P-6595/09
Aihe: Lähialueita koskeva eurooppalainen politiikka
Subject: Towards a European wider neighbourhood policy
Vaikka alueellinen yhdentyminen on yksi talouskumppanuussopimusten tavoitteista ja vaikka Euroopan unioni on ottanut syrjäisimpien alueiden integroimisen lähiympäristöönsä ensisijaiseksi tavoitteekseen, on todettava, ettei tällä alalla ole todellista johdonmukaista eurooppalaista politiikkaa.
Although regional integration is one of the goals of the Economic Partnership Agreements (EPAs), and although the European Union has made a priority of the incorporation of the Outermost Regions (ORs) into their immediate environment, it has to be said that there is currently no genuine European policy in this area.
CARIFORUM-talouskumppanuussopimuksesta käydyt neuvottelut, joissa Euroopan unioni ei ottanut syrjäisimpien alueiden erityisetuja riittävästi huomioon, ovat tästä täydellinen esimerkki.
The negotiations on the Cariforum EPA, in which the EU failed to take sufficiently into account the specific interests of the ORs, are a perfect illustration of this.
Sopimukseen johtaneet neuvottelut olisivat kuitenkin tarjonneet EU:lle mahdollisuuden määritellä kattava eurooppalainen kehys, johon syrjäisimmät alueet sekä merentakaiset maat ja alueet voivat sovittaa toimensa naapurimaiden kanssa.
The negotiations on that agreement should in fact have permitted the EU to outline a global European framework within which the ORs and overseas countries and territories (OCTs) could set their relations with neighbouring countries.
EU:n olisi perusteltua kehittää vuonna 2004 luodun Euroopan naapuruuspolitiikan mallin mukainen todellinen lähialueita koskeva eurooppalainen politiikka, jota sovellettaisiin unionin ulkorajoilla, jotka muodostuvat syrjäisimmistä alueista sekä merentakaisista maista ja alueista.
It would be justifiable for the EU to adopt a genuine European wider neighbourhood policy, along the lines of the European Neighbourhood Policy (ENP) launched in 2004, which would apply to the external borders of the Union as constituted by the ORs and OCTs.
Syrjäisimpiä alueita koskevan eurooppalaisen politiikan ja talouskumppanuussopimusneuvottelujen välillä on siis suora yhteys.
There is therefore a close link between European policy relating to ORs and the negotiation of EPAs.
Aikooko komissio mennä pidemmälle lähialueita koskevan politiikan määrittelyssä, jotta siitä tulisi Euroopan unionin tunnustama ja rahoittama politiikka?
Does the Commission intend to go further in defining a wider neighbourhood policy, so that this becomes a recognised policy, financed by the European Union?
Aikooko komissio ottaa itäisen ja eteläisen Afrikan alueiden ja Tyynenmeren alueen alueellisista talouskumppanuussopimuksista parhaillaan käytävissä neuvotteluissa, jotka koskevat useita Euroopan syrjäisimpiä alueita, konkreettisesti huomioon niiden erityispiirteet ja edut?
In practical terms, is the Commission taking into consideration the specific characteristics and interests of ORs during the current regional EPA negotiations concerning Eastern and Southern Africa (ESA) and the Pacific, which include several European ORs?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-6599/09
WRITTEN QUESTION P-6599/09
Aihe: Uusista jäsenvaltioista tulevien työntekijöiden vapaan liikkuvuuden rajoittamista koskevan siirtymäajan päättyminen vuonna 2011
Subject: End of the transitional period for restrictions on the free movement of workers from the new Member States in 2011
Bulgarian, Viron, Latvian, Liettuan, Puolan, Romanian, Slovakian, Slovenian, Tšekin tasavallan ja Unkarin kansalaisten liikkuvuutta työntekijöinä rajoitetaan nykyisin joissakin EU:n jäsenvaltioissa.
Restrictions are still in place on the freedom of citizens of Bulgaria, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Romania, Slovakia and Slovenia to take up employment in some Member States.
Nämä rajoitukset ovat voimassa enintään seitsemän vuotta uuden jäsenvaltion jäseneksi liittymisestä.
These restrictions apply for a maximum period of seven years from the date of accession of the new Member States.
Komissio antoi 18.11.2008 Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedonannon ”Työntekijöiden vapaan liikkuvuuden vaikutukset ja EU:n laajentuminen” (KOM(2008)0765), joka sisälsi kertomuksen siirtymäjärjestelyjen ensimmäisestä vaiheesta (1.1.2007–31.12.2008).
On 18 November 2008, in a communication to the European Parliament and the Council (COM(2008)0765), the Commission described the impact of free movement of workers in the context of EU enlargement in the first phase of the transitional period (1 January 2007 to 31 December 2008).
Kahdeksan uuden jäsenvaltion kansalaisten vapaata liikkuvuutta koskevien rajoitusten siirtymäaika päättyy 1.5.2011.
The transitional period during which restrictions on the free movement of nationals of eight of the new Member States may be applied ends on 1 May 2011.