natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komission viimeaikaiset päätökset, kuten 1. maaliskuuta 2007 antama väitetiedoksianto (Microsoft-tapaus), ovat antaneet joillekin asiantuntijoille aiheen ajatella, että komissio tulkitsee uudelleen innovatiivisuuteen perustuvan patentoitavuuden käsitettä, itse teknologisen innovaation käsitettä sekä teknologisten innovaatioiden ansaitseman tehokkaan suojelun tyyppiä etenkin jo myönnettyjen patenttien osalta.
Recent European Commission decisions, such as the statement of objections of 1.3.2007 (Microsoft case) have led some experts to consider that the notion of what should and should not be patentable on the basis of its innovative nature, the notion of technological innovation itself and also the type of effective protection merited by technological innovation, especially as regards patents already granted, are all being reinterpreted.
Aikooko komissio tehdä uuden ehdotuksen tietokoneella toteutettuja keksintöjä koskevaksi direktiiviksi?
Does the Commission intend to bring forward a new proposal for a Computer-Implemented Inventions Directive?
Millä perustein se tekisi sen?
On what grounds would it do this?
Katsooko komissio, että on tarpeen ehdottaa yleisempää muutosta järjestelmään, jolla henkistä pääomaa suojataan, jotta eurooppalaisia teknologisia innovaatioita voidaan tehokkaasti suojata ja jotta tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioihin tehdyt investoinnit ovat kestäviä ja kustannustehokkaita?
Does the Commission see a need to propose a more general modification of the system for the protection of ‘intellectual capital’ so that European technological innovation can effectively be protected and investment in research, development and innovation (RDI) made cost-effective and sustainable?
Mitä muita toimia komissio pitää tarpeellisina Euroopan tutkimuksen, kehityksen ja innovaatioiden suojelemiseksi ja edistämiseksi yhä globaalimmassa taloudessa?
What other measures or steps does the Commission feel should be adopted to protect and promote European RDI in the context of an increasingly globalised economy?
Katsooko komissio, että se on oikeutettu muuttamaan Euroopan patenttiviraston arviointeja teknologisten innovaatioiden patentoimisesta ilman, että asia viedään tuomioistuimeen?
Does the Commission consider it is entitled to alter the assessments made by the EPO as regards the patenting of technological innovation, without going through the Courts?
Katsooko komissio, että tällaisen ennakkotapauksen luominen, jota voitaisiin käyttää muissa tilanteissa ja muiden yritysten toimesta, suosii eurooppalaisia innovaatioita ja edistää investointeja tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioihin?
Does it believe that setting a precedent to that effect, which may be applied to other situations and companies, will promote innovation in Europe and encourage investment in RDI?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2544/07
WRITTEN QUESTION P-2544/07
Aihe: Vedestä löytyvät lääkejäämät
Subject: Pharmaceutical residues in water
Pohjavedessä havaitaan yhä useammin jälkiä lääkkeistä.
More and more often traces of pharmaceutical products are being found in groundwater.
Eteläisen Ylä-Reinin alueella sijaitsevasta pohjavesikaivosta havaittiin äskettäin varjoaineiden jäämiä.
Recently residues of radioconcentrast agents were found in a groundwater well in the southern part of the Upper Rhine region.
Mitä tietoja komissiolla on Euroopan pohjavesissä havaituista lääkejäämistä?
What information can the European Commission provide about pharmaceutical product residues in groundwater in Europe?
Onko olemassa toimia, joilla pohjavettä voidaan suojella eritetyiltä tai jätehuoltoon päätyneiltä lääkkeiltä, joiden määrä on ilmeisesti kasvussa?
Are measures being taken to protect groundwater against what would seem to be ever increasing volumes of pharmaceutical products which are being released or dumped?
Mitä toimia toteutetaan, jotta lääkkeiden jätehuolto toteutettaisiin asianmukaisesti?
What measures are being taken to ensure that pharmaceutical products are disposed of properly?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2545/07
WRITTEN QUESTION P-2545/07
Tulvat ovat yhä keskeisempi huolenaihe Euroopassa, erityisesti suuria jokia ympäröivillä tiheään asutuilla seuduilla, kuten Lontoossa Thamesin varrella.
Flooding has increasingly become a topic of concern within Europe especially for densely populated areas around major rivers such as the Thames in London.
Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat hiljattain uudesta tulvadirektiivistä, jota voidaankin pitää tärkeänä edistysaskeleena tulvariskien torjumisessa.
Therefore the recent European Parliament and Council agreement on the new Flood Directive can be seen as an important step forward in preventing flood risks.
Miten komissio aikoo seurata ja tukea tätä aloitetta?
What plans does the Commission have to monitor and encourage this initiative?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2546/07
WRITTEN QUESTION P-2546/07
Aihe: Metsätalous: metsäpalojen ehkäisemistoimet
Subject: Forestry: forest fire prevention
Lisäksi tuomioistuin totesi nimenomaisesti tuomion perusteluissa, että asetuksen kumoaminen täysin oikeusvaikutuksin ”voisi aiheuttaa vakavaa vahinkoa ympäristön suojelua koskevan yhteisön tukeman toiminnan toteuttamiselle jäsenvaltioissa”.
In issuing its judgment the Court also made specific mention of the fact that the full effect of the annulment of the regulation ‘might be seriously detrimental to the progress of action undertaken in the Member States, with the support of the Community, for protection of the environment’.
EYT pyysikin, että uudet säädökset annetaan asianmukaisen oikeudellisen perustan nojalla ja asianmukaisen menettelyn mukaisesti kohtuullisessa ajassa.
The ECJ therefore called for a new regulation with the same aims to be adopted, within a reasonable period of time, using an appropriate legal basis and an appropriate procedure.
EYT on pyytänyt metsäpalojen torjunnan ottamista perustamissopimuksen 175 artiklan piiriin ja komissiota ehdottamaan uutta asetusta, mutta olen havainnut, että mitään ei kuitenkaan ole tapahtunut.
I note that the Court’s calls for forest fire prevention to be made subject to Article 175, and for the Commission to come forward with a new proposal for a regulation in the field have not yet been acted upon.
Milloin komissio aikoo soveltaa EYT:n edellä mainittua tuomiota?
When does the Commission intend to implement the aforementioned ECJ judgment?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2555/07
WRITTEN QUESTION P-2555/07
Aihe: Eurooppalaiset maailmankielet – Komission toiminta
Subject: European world languages — Commission action
”F. katsoo, että eräillä eurooppalaisilla kielillä on erityinen kyky luoda välitöntä suoraa viestintää maailman muiden alueiden kanssa”,
whereas there is a particular ability of some of the European languages to establish immediate direct communication with other parts of the world,
Onko komissio ottanut huomioon edelliset kohdat Euroopan parlamentin päätöslauselmasta? —
Has the Commission acted on the parts of Parliament’s resolution quoted above?
Mihin toimenpiteisiin komissio on Euroopan unionin puitteissa ryhtynyt pannakseen monikielisyyttä koskevan yhteisön strategian mukaisesti täytäntöön ”eurooppalaisia maailmankieliä” (european world languages) koskevan kohdan ja edistääkseen näiden kielten opetusta? —
What steps has it taken at Union level to implement the ‘European world language’ component of the European strategy on multilingualism and thus encourage the teaching of those languages?
Mitkä ovat erityisesti portugalia, kolmanneksi puhutuinta eurooppalaista maailmankieltä koskevat toimenpiteet (ks. Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetusta Macaon erityishallintoaluetta koskevasta komission kertomuksesta 8. huhtikuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman johdanto-osan J kappale)?
Has it taken any special measures regarding Portuguese, which ranks third among the European world languages (cf. recital J of Parliament’s resolution of 8 April 2003 on the report from the Commission to the Council and the European Parliament on the Macao Special Administrative Region)?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2556/07
WRITTEN QUESTION P-2556/07
Aihe: Asetuksen (EY) N:o 883/2004 soveltamisen vaikutukset yhtä eläkettä nauttiviin henkilöihin
Subject: Consequences of application of Regulation (EC) No 883/2004 for pensioners with only one pension
Komission vastauksen (kysymykseen P‑1081/07) johdosta pyydän saada esittää seuraavat jatkokysymykset.
Further to the Commission's answer to Question P‑1081/07, I would request an answer to a follow-up question.
Tällä vain yhtä eläkettä nauttivien henkilöiden ryhmällä on asetuksen 883/2004 23 artiklan mukaisesti oikeus saada terveydenhuoltoetuuksia asuinmaassaan.
Pursuant to Article 23 of the same regulation, people in these categories who are in receipt of only one pension are entitled to medical care in their country of residence.
Näihin henkilöihin sovelletaan myös asetuksen 883/2004 5 artiklaa (etuuksien, tulojen, tosiseikkojen tai tapahtumien rinnastaminen).
They are also covered by Article 5 of the regulation (equal treatment of benefits, income, facts or events).
Pitääkö paikkansa, että 5 artiklan soveltaminen johtaa siihen, että Belgiassa asuville henkilöille, jotka saavat ainoastaan Alankomaiden työkyvyttömyyskorvausta, kertyy belgialaisia työeläkeoikeuksia, koska Belgian on rinnastettava alankomaalaiset työkyvyttömyyskorvausjaksot belgialaisiin invaliditeettikorvausjaksoihin?
Is it true that, as a result of Article 5, people drawing only a Dutch disability pension who live in Belgium accumulate an entitlement to a Belgian retirement pension because Belgium is required to equate the periods of receipt of a Dutch disability pension with periods of receipt of a Belgian disability pension?
Pitääkö paikkansa, että 5 artiklan soveltaminen johtaa siihen, että Alankomaissa asuville henkilöille, jotka saavat ainoastaan Belgian invaliditeettikorvausta, ei enää kerry belgialaisia työeläkeoikeuksia?
Is it true that, as a result of Article 5, people drawing only a Belgian disability pension who live in the Netherlands no longer accumulate an entitlement to a Belgian retirement pension?
Voiko Belgia, tai onko sen pakko lopettaa invalidieläkkeen rinnastamisen, jos asianomainen henkilö asuu Alankomaissa?
Can or must Belgium cease to equate disability pensions if an individual lives in the Netherlands?
Onko totta, että Alankomaat voi vapauttaa nämä eläkkeensaajat velvoitteesta liittyä vanhuuseläkejärjestelmään (16 artiklan 2 kohta)?
Can the Netherlands exempt these pensioners from the requirement to contribute to a retirement pension scheme (Article 16(2))?
Entä koskeeko tämä myös työttömyysvakuutuksen ottamista?
Does the same apply to insurance against unemployment?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2557/07
WRITTEN QUESTION P-2557/07
Aihe: Verenluovutuksen kaupallistaminen Ala-Sleesiassa
Subject: Commercialisation of blood and plasma donation in Lower Silesia
Ala-Sleesiassa on ilmaantunut verenluovutukseen liittyviä vakavia ongelmia, jotka liittyvät raja-alueella toimivien saksalaisten yritysten harjoittamaan verenluovutuksen kaupallistamiseen.
Serious problems relating to blood donation are emerging in the region of Lower Silesia as a result of the commercialisation of this practice by German firms operating close to the region's border.
Asettamatta kyseenalaiseksi verenluovuttajien vapaata liikkuvuutta Euroopan unionissa haluaisin kiinnittää huomiota vapaaehtoisuutta ja maksuttomuutta koskevien periaatteiden todennäköiseen rikkomiseen.
While the freedom of blood donors to cross EU borders should not be called into question, attention should be drawn to the likelihood that the principles of voluntary and unpaid blood donation are being breached.
Görlitzin yksityinen verenluovutusasema on jo viidestoista Leipzigilaisen Haeman perustama toimipaikka.
The private blood transfusion centre in Görlitz is already the fifteenth branch opened by the company Haema of Leipzig.
Yritys maksaa 20 euroa 500 millilitrasta verta ja 15 euroa 750 millilitrasta veriplasmaa.
This company pays EUR 20 for 500 ml of blood and EUR 15 for 750 ml of plasma.
Veriplasma toimitetaan useille itävaltalaisille yrityksille, jotka valmistavat siitä immunoglobuliinia.
The plasma is then sent to various Austrian firms which process it to produce immunoglobulin.
Yrityksellä on toimipaikkoja Saksan itäosassa lähellä Puolan rajaa.
The company is opening branches in parts of eastern Germany close to the Polish frontier.
Viime aikoina Haema-yhtiö on pyrkinyt turvaamaan veren ja veriplasman saannin jopa ”aggressiivisella mainoskampanjalla, joka on suunnattu puolalaisille” (Gazeta we Wroclawiu, 28. huhtikuuta 2007).
Recently, in its efforts to secure blood and plasma supplies, Haema has announced an ‘aggressive advertising campaign targeting blood donors on the Polish side of the border’ (Gazeta we Wroclawiu, 28 April 2007).
Direktiivin 20 artiklan mukaan ”Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet edistääkseen vapaaehtoista ja maksutta tapahtuvaa verenluovutusta”.
Article 20 of the above directive stipulates that: ‘Member States shall take the necessary measures to encourage voluntary and unpaid blood donations’.
Kaikki edellä mainitut tekstit perustuvat siihen, että verenluovutus on ”vapaaehtoista ja maksutta tapahtuvaa”.
All the above texts make it clear that blood donation should be on a ‘voluntary and unpaid’ basis.
Myös ihmiskudosten ja ‑solujen luovuttamista, hankintaa, testausta, käsittelyä, säilömistä, säilytystä ja jakelua koskevien laatu‑ ja turvallisuusvaatimusten vahvistamisesta 31. maaliskuuta 2004 annetun direktiivin 2004/23/EY EUVL L 102, 7.4.2004, s. 48.
Similarly, Article 12 (Principles governing tissue and cell donation) of Directive 2004/23/EC OJ L 102, 7.4.2004, p.
12 artiklassa säädetään, että ”Jäsenvaltioiden on pyrittävä varmistamaan, että kudos‑ ja soluluovutukset tapahtuvat vapaaehtoisesti ja maksutta”.
48 of 31 March 2004 setting standards of quality and safety for the donation, procurement, testing, processing, preservation, storage and distribution of human tissues and cells stipulates that ‘the Member States shall endeavour to ensure voluntary and unpaid donations of tissues and cells’.
Ottaen huomioon Puolan ja Saksan välisen ostovoiman eron, maksut luovutuksesta ylittävät selvästi korvausten sallitut rajat.
Given the difference in purchasing power between Poland and Germany, the sums being offered are clearly in excess of accepted limits for compensation.
Voiko komissio ilmoittaa kantansa tähän asiaan?
What is the Commission's position on this subject?
Voiko komissio lisäksi tarkistaa, onko saksalaisten yritysten toiminta veren ja veriplasman hankkimiseksi maksua vastaan ja mainontaa käyttäen Euroopan unionin normien mukaista?
Will it also examine whether the actions taken by these German companies, involving the use of advertising to obtain blood and plasma supplies in return for payment, are in keeping with European Union standards?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2562/07
WRITTEN QUESTION P-2562/07
Aihe: Saksan kansallisen strategisen viitekehyksen hyväksyminen
Subject: Approval of Germany's national strategic framework plan
Heinäkuun 11. päivänä 2006 annetun rakennerahastoja koskevan asetuksen (EY) N:o 1083/2006 EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25.
Alongside the general principle of non-discrimination, Article 16(2) of the EU Structural Fund regulation, Council Regulation (EC) No 1083/2006 OJ L 210, 31.7.2006, p.
16 artiklan 2 kohdassa todetaan, että yleisen syrjimättömyyttä koskevan periaatteen ohella varsinkin vammaisten mahdollisuudet ovat yksi niistä perusteista, joita on noudatettava määriteltäessä rahastoista osarahoitusta saavia toimia ja jotka on otettava huomioon täytäntöönpanon eri vaiheissa.
25. of 11 July 2006, specifically cites disabled access as one of the criteria to be taken into account when drawing up projects to be co-financed using Structural Fund appropriations and throughout the implementation of such projects.
Saksan liittotasavalta on esittänyt komissiolle kansallisen strategisen viitekehyksen EU:n rakennerahojen käyttöä varten Saksan liittotasavallassa 2007–2013, mutta vammaisten mahdollisuuksia koskeva kriteeri on siinä sivuutettu.
However, the national strategic framework plan (NSFP) for the use of EU Structural Fund resources in the Federal Republic of Germany over the period 2007‑13, as submitted by the Federal German Government to the Commission, makes no reference to this criterion of disabled access.
Viitekehyksen 3.4.2 kohdassa mainitaan ainoastaan yleinen sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän kieltämistä koskeva periaate.
Paragraph 3.4.2 merely cites the general principle of non-discrimination of grounds of sex, race or ethnic origin, religion or ideology, disability, age or sexual orientation.
Komission jäsen Danuta Hübner ilmoitti 2. toukokuuta 2007 Euroopan parlamentin aluekehitysvaliokunnalle, että komissio oli hyväksynyt Saksan liittotasavallan kansallisen strategisen viitekehyksen, joka julkaistaan virallisesti 9. toukokuuta.
On 2 May 2007 Commissioner Danuta Hübner informed Parliament’s Committee on Regional Policy that the Federal Republic of Germany’s NSFP had been approved by the Commission and would be officially submitted on 9 May 2007.
Onko komissio saanut Saksalta perusteluja sille, että 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu vammaisten mahdollisuuksia koskeva kriteeri ei sisälly kansalliseen strategiseen viitekehykseen?
Has Germany given the Commission a reason why it failed to incorporate into its NSFP the criterion of disabled access cited in Article 16(2) of the Structural Fund regulation ?
Onko komissio viitannut kriteerin puuttumiseen tarkastusmenettelyssään, ja jos on, onko se edellyttänyt vastaavaa oikaisua ja onko viitekehystä muutettu?
When considering the NSFP, did the Commission draw attention to the omission of this criterion, and if so, did it call for that omission to be put right and was the NSFP then changed?
Katsooko komissio, että kansallinen strateginen viitekehys vastaa vammaisten mahdollisuuksia koskevan kriteerin puuttumisesta huolimatta rakennerahastoja koskevan asetuksen vaatimuksia ja on siten hyväksyttävissä?
Does the Commission take the view that in the absence of this criterion of ‘disabled access’ the NSFP is consistent with the requirements of the Structural Fund regulation and can be approved?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2571/07
WRITTEN QUESTION P-2571/07
Aihe: Venäjänkielisen vähemmistön oikeudet Virossa
Subject: Rights of the Russian-speaking minority in Estonia
Kun otetaan huomioon vakavat tapahtumat Tallinnassa 27.–28. huhtikuuta 2007 Viron viranomaisten venäjänkieliseen vähemmistöön (runsaat 300 000 henkilöä 1,3 miljoonan asukkaan väestöstä) kohdistaman avoimen provokaation jälkeen, mikä on selkeästi ristiriidassa EU:n perusoikeuskirjan kanssa (II‑81 artikla), eivät ulkosuhteista vastaavan komission jäsenen Benita Ferrero-Waldnerin tiedottajan esittämät varovaiset pahoittelut riitä, vaan tarvitaan selkeää kannanottoa Viron hallituksen toimintaan.
The extremely serious events which occurred on 27 and 28 April 2007 in Tallinn, caused by a glaring act of provocation by the Estonian authorities against the Russian minority (more than 300 000 people out of a total population of 1.3 million), in blatant contravention of the Charter of Fundamental Rights (Article II‑81), call for a firm stance vis-à-vis the Estonian Government, and not merely the tame expression of ‘regret’ which has come from the spokesman for the Commissioner for External Relations, Mrs Benita Ferrero-Waldner.
Miten komissio suhtautuu siihen, että komission jäsen Siim Kallas, joka on Viron uudistuspuolueen jäsen, on avoimesti ilmaissut tukevansa Viron viranomaisten toimintaa.
How does it view the stance taken by Commissioner Siim Kallas, member of the Estonian Reformist Party, who has publicly endorsed the action taken by the Estonian authorities? —
Eikö komission mielestä ole nyt syytä soveltaa perustamissopimuksen 7 artiklaa ottaen huomioon, että on olemassa ilmeinen riski, että yksi jäsenvaltioista on loukannut räikeästi yhtä niistä periaatteista, joihin EU:n toiminta perustuu?
Does the Commission agree that, given the ‘existence of a serious and persistent breach by a Member State’ of the principles on which the European Union is founded, the conditions for the application of Article 7 of the Treaties are met?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2572/07
WRITTEN QUESTION P-2572/07
Aihe: Lihaluurehujauhoa koskevan kiellon lieventäminen
Subject: Making the ban on mammalian meals more flexible
Tarttuvaa spongiformista enkefalopatiaa (TSE) koskevassa komission suunnitelmassa (KOM(2005)0322 lopullinen) esitellään toimia lihaluujauhon sallimiseksi jälleen tietyin edellytyksin rehuissa, jotka on tarkoitettu muille kuin märehtijöille.
In its TSE roadmap (COM(2005)0322 final) the Commission announces that it will be taking measures to re-authorise the use in certain circumstances of mammalian meals in feed for non‑ruminants.
Tiukkoina ehtoina nykyisen kiellon lieventämiselle mainitaan sellaisten testien käyttäminen, joilla pystytään erottamaan toisistaan eri eläinlajien valkuaisaineet.
This refers, as an essential condition for making the current ban on mammalian meals more flexible, to the need for tests to distinguish between proteins from different animal species to be available.
Komission 21. marraskuuta 2006 julkaisemassa asiakirjassa ”Komission yksiköiden valmisteluasiakirja tarttuvia spongiformisia enkefalopatioita koskevista tulevista lainsäädäntötoimista – TSE-työohjelma” ei käsitellä rehukieltoja koskevassa luvussa lainkaan lihaluurehujauhokiellon poistamista tai sen edellyttämiä toimia.
The ‘Commission staff working paper on future legislative actions in the field of transmissible spongiform encephalophathies — Work programme on TSE’ of 21 November 2006 makes no mention whatsoever in the chapter on ‘Feed ban’ of doing away with the ban on mammalian meals and the measures that must precede it.
Miksi viimeksi mainitussa TSE-työohjelmassa ei mainita lihaluurehujauhoa koskevan kiellon poistamista?
Why does the TSE work programme not mention lifting the ban on mammalian meals?
Voiko komissio vahvistaa, että tämän lihaluurehujauhokiellon poistaminen kuuluu sen prioriteetteihin, kuten TSE-suunnitelmassa todetaan?
Can the European Commission confirm that lifting the current ban on mammalian meals is one of its priorities, as stated in the TSE roadmap?
Milloin komissio olettaa, että tarvittavat testit, joiden on määrä erotella erilaiset eläinperäiset valkuaisaineet, ovat käytettävissä, jotta lihaluurehujauhokielto voidaan poistaa sikojen ja siipikarjan osalta, kannibalismia lukuun ottamatta?
When does the European Commission think that the testing facilities needed to distinguish between the various types of animal protein will be available, so that the ban on mammalian meals for poultry and pigs, excluding intra-species recycling (cannibalism), can be lifted?
Miten tarkkoja näiden testien on oltava, kun otetaan huomioon, että siat ja siipikarja eivät ole alttiita TSE:lle?
How precise do these tests need to be, given that pigs and poultry are not susceptible to TSE?
Mitä vaikutuksia näillä tarkkuusvaatimuksilla on siihen määräaikaan, jonka kuluessa testit tulevat käyttöön?
What effect do the precision requirements have on the date when the necessary tests will become available?
Mitä ympäristövaikutuksia kiellolla on, kun otetaan huomioon ne vaihtoehtoiset käyttötarkoitukset, joita lihaluurehujauholle on keksittävä, ja ne vaihtoehtoiset valkuaisainelähteet, joita rehuihin on löydettävä?
Can the Commission also say what the impact of mammalian meals on the environment is, given that other outlets for mammalian meals have had to be sought, as well as other sources of protein for animal feed?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-2577/07
WRITTEN QUESTION P-2577/07
Aihe: Hedelmänviljelijöiden tappiot hallan takia Puolassa
Subject: Losses incurred by fruit farmers as a result of frost in Poland
Tappioiden arvoksi arvioidaan 5–6 miljardia zlotya eli lähes 1,5 miljardia euroa.
The losses have been put at between PLN 5 and 6 billion (close to EUR 1.5 billion).
Tämän johdosta haluaisin esittää komissiolle seuraavat kysymykset.
Given the seriousness of the situation, I should like to ask the following questions: 1.