natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aihe: Yksinhuoltajaäitien aseman sääntely Euroopan unionissa
Subject: Provisions regarding the status of single mothers in the European Union
Tässä yhteydessä haluan kiinnittää komission huomion ongelmaan, joka on olennainen tekijä asiassa.
In this connection, I should like to draw the Commission’s attention to a key issue.
Jotta mietinnössä asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa, on ensin hyväksyttävä säädös, jossa asetetaan oikeudellinen määritelmä käsitteelle ”yksinhuoltajaäiti” tai vastaavasti käsitteelle ”yksinhuoltaja”.
In order to achieve the objectives of the report it is necessary to define in legal terms what is meant by a ‘single mother’ or ‘single parent’.
Vain siten voidaan selventää sitä, ketkä saavat hyötyä yksinhuoltajaäidin suosiollisemmasta sosiaalisesta asemasta.
Only in this way is it possible to establish clearly who is entitled to claim single mother status together with related benefits.
Esimerkiksi vuoteen 2002 asti Bulgarian syntyvyyden lisäämistä koskevassa asetuksessa oli sääntö, jonka mukaan yksinhuoltajaäidit eivät voi saada elatusapua, asua samassa kotitaloudessa lasten isän kanssa tai olla naimisissa toisen henkilön kanssa.
For example, in order to encourage childbirth in Bulgaria, a decree was in force until 2002 defining a single mother as not receiving maintenance payments, not cohabiting with the father of the child and not being married to a person other than the latter.
Asetuksen soveltamisalaan eivät kuuluneet naiset, jotka saivat riittävää materiaalista tukea kasvattaakseen lapsensa ilman valtion viranomaisten apua.
Women who could afford to raise their children without the assistance of the State were excluded from the scope of this measure.
Tällä hetkellä Bulgariassa ei ole voimassa säädöstä, jossa olisi yksinhuoltajaäidin oikeudellinen määritelmä.
Currently, the concept of a ‘single mother’ is not defined by law in Bulgaria.
Ainoa määritelmä koskee yksinhuoltajaa, joka on määritelty henkilöksi, joka leskeyden, avioeron tai siviiliavioliiton puuttumisen vuoksi kasvattaa lapsen yksin.
The only relevant provisions concern the definition of a ‘single parent’, that is to say those who, as a result of the loss of their spouse, divorce or the absence of a registered partnership, are bringing up their children alone.
Määritelmän kohta, jossa mainitaan lapsen kasvattaminen yksin, tulkitaan eri tavoin, minkä vuoksi osa kansallisista ja paikallisista viranomaisista kieltää sosiaaliavun äideiltä sen perusteella, etteivät äidit ole yksinhuoltajaäitejä, koska isä on tunnustanut lapsen tai koska lapsi saa elatusapua vanhempien avioeron jälkeen.
Because of differing interpretations of the term ‘bringing up alone’ contained in this definition, a number of national or municipal authorities are refusing benefits in certain cases, taking the view that those concerned are not single mothers, on the grounds that the father has recognised the child or that they are receiving maintenance payments following divorce.
Määritelmä luo joillekin äideille mahdollisuuden käyttää hyväksi sosiaalista tukea, jos he väittävät kasvattavansa lapsensa yksin, vaikka he itse asiassa asuvatkin samassa kotitaloudessa lapsen isän kanssa.
Furthermore, this definition could result in benefits being wrongfully claimed by mothers who maintain that they are bringing up their children alone, whereas in fact they are cohabiting with the father.
Mainittujen seikkojen vuoksi esitän seuraavat kysymykset: 1.
In view of this: 1.
Aikooko komissio ottaa mukaan käsitteen ”yksinhuoltajaäiti” oikeudellisen määritelmän, kun se laatii luonnoksen EU:n säädöksestä, jolla säännellään kyseisen sosiaaliryhmän asemaa? 2.
Does the Commission intend to introduce a legal definition of ‘single mothers’ with a view to drafting draft EU legislation governing the status of this social category? 2.
Aikooko komissio säätää rangaistuksista äideille, jotka väittävät perusteettomasti olevansa yksinhuoltajaäitejä ja saavat laitonta sosiaalista tukea?
Is it envisaging sanctions for those who are not in fact single mothers and are claiming benefits to which they are not entitled?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011805/2011
Question for written answer E-011805/2011
Aihe: Korruption valvonta urheilussa
Subject: Monitoring corruption in sport
Korruptio urheilun alalla on suuri ongelma niin EU:ssa kuin koko maailmassa.
Corruption in sport is a fundamental problem not only within the European Union but also throughout the world.
Käytännössä ongelma ei ole pelkästään reilun pelin periaatteen rikkomisessa, vaan myös järjestäytyneen rikollisuuden ja laittoman vedonlyönnin, urheiluagenttien, tuomarien, kerhojen työntekijöiden ja urheilijoiden välisissä suhteissa.
In practice, the problem lies not just in violation of the principles of fair play, but also in the links between organised crime and illegal betting, sports agents, referees, club officials and sportsmen.
Korruptio ulottuu myös laittomaan sähköiseen vedonlyöntiin, jota harjoittavat luvattomat yhtiöt palkkiotarkoituksessa, ja useimmiten tuotosta ei makseta veroa ja se käytetään rikollisiin tarkoituksiin.
Corruption is also tied in with illegal on‑line gambling, which is organised by unlicensed companies for lucrative purposes and most of the profits from which are not taxed and are used for criminal ends.
Esimerkiksi Bulgariassa laittomien vedonlyöntipisteiden omistajat luovat internetissä tilejä valtion alueen ulkopuolelle ja off-shore-alueille, joilla lyödään vetoa urheilutapahtumien tuloksista.
In Bulgaria, for example, the owners of illegal betting offices open Internet banking accounts based outside the country or offshore accounts, through which they organise betting on sporting events.
Jalkapallopelejä, joista vetoa on lyöty, ovat myös Bulgarian ja Euroopan jalkapallon mestaruuskisat.
Bets taken in this way include those on matches in the Bulgarian football league and in other European leagues.
Katsooko komissio, että urheiluun liittyvän korruption erityisiin torjuntatoimenpiteisiin voidaan yhdistää enimmäissanktioita korruptiojärjestelmien perustamisesta tai niihin osallistumisesta, niin sakko- kuin vankeusrangaistuksina?
Does the Commission feel that special measures to prevent corruption in sport can combine maximum penalties for organising corruption schemes and for involvement in these, in the form both of fines and of actual imprisonment?
Miten komissio kehottaa eri jäsenvaltioita muuttamaan kansallista lainsäädäntöään yhteisön lainsäädännön mukaiseksi, sillä joissain niistä pelien ja tulosten järjestäminen ei ole rikollista?
How will be Commission ensure that the various Member States amend their national legislation to align this with EC law, given that in some Member States match‑fixing is not a criminal offence?
Mitä toimenpiteitä toteutetaan rajat ylittävän laittoman vedonlyönnin osalta jäsenvaltioiden välillä?
What steps will the Commission take with regard to illegal cross‑border betting?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011806/2011
Question for written answer E-011806/2011
Aihe: Oikeus mielipiteenvapauteen ja tiedonvälityksen vapauteen Bulgarian tasavallan edellisissä paikallis- ja presidentinvaalikampanjoissa
Subject: Right to freedom of expression and information during the recent presidential and municipal elections in Bulgaria
Euroopan unionin perusoikeuskirjan 11 artiklassa vahvistetaan oikeus mielipiteenvapauteen ja tiedonvälityksen vapauteen sekä tiedotusvälineiden vapaus ja monimuotoisuuden kunnioittaminen.
The right to freedom of expression and information is established in Article 11 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, along with protection of the freedom and pluralism of the media.
Ne ovat jokaisen vapaan ja demokraattisen peruspilareita ja olennaisia demokratian ja yhteisön arvoja, joihin Euroopan unioni perustuu.
These are fundamental principles of any free and democratic society, without which the democratic and collective values underpinning the EU could not be guaranteed.
Koska oikeutta mielipiteenvapauteen ja tiedonvälityksen vapauteen sekä tiedotusvälineiden monimuotoisuutta ja vapautta on näin ollen kunnioitettava, unionissa pitäisi kiinnittää huomiota siihen, että Bulgarian tasavallan hiljattain hyväksytyn vaalilain mukaisesti lähes kaikki maan aiemmat kunnanvaltuutettujen ja kunnanjohtajien sekä presidenttien ja varapresidenttien vaalikampanjat, joita käsiteltiin tiedotusvälineissä, olivat ehdokkaiden maksamia.
This is why, bearing in mind the necessity of respecting freedom of expression and information and of strengthening the pluralism and freedom of the media in Europe, attention must be drawn to the fact that under the electoral code recently adopted in Bulgaria, almost all the media coverage of the recent election campaign for municipal counsellors and mayors, and for the country’s President and Vice-President, was funded by the candidates themselves.
Sen seurauksena vaalikampanjoinnin riippumaton journalistinen tarkastelu tai analysointi puuttui lähes kokonaan valtion ja yksityisistä tiedotusvälineistä.
As a result, reporting and analysis of the election campaign in both the public and privately-owned media was characterised by an almost total lack of independence.
Koska maksullinen vaalikampanjoiden käsittely oli vallitseva tapa, sillä heikensi äänestäjien käytettävissä olevan tiedon tasoa.
The quality of the information electors received suffered from the fact that most of the coverage of the election campaign was funded in this way.
Euroopan journalistiliitto ilmaisi Bulgariassa myös huolensa siitä, että vaalikampanjoinnin aikana jotkut ehdokkaat olivat muita heikommassa asemassa tiedotusvälineisiin pääsyn suhteen.
The association of European journalists in Bulgaria has also expressed its fear that, during the election campaign, not all candidates had equal access to the media.
Liiton mukaansa se antaa aihetta epäillä kampanjan tasapuolisuutta.
They feel this situation gives rise to suspicions concerning the fairness of the campaign.
Lisäksi olisi huomattava, että vaikka Bulgarian tiedotusvälineet ovat monimuotoisia, ne ovat tunnettuja siitä, että niissä omaisuuden keskittyminen ja avoimuuden puute lisääntyvät.
Furthermore, it should be made clear that, even if the media scene in Bulgaria is meant to be pluralist, ownership is becoming increasingly concentrated and lacks transparency.
Tähän liittyen esitän teille seuraavat kysymykset: 1.
In this context, could the Commission answer the following questions: 1.
Katsooko komissio, että maksullinen pääsy julkisiin tiedotusvälineisiin Bulgarian tasavallan edellisessä vaalikampanjassa edellytti ehdokkailta riittävää varallisuutta? 2.
Does the Commission think that a feeling of ownership could have been created among candidates by the fact that they had to pay for public media access during the recent election campaign in Bulgaria? 2.
Katsooko komissio, että Bulgarian tasavallassa hiljattain hyväksytty vaalilaki on Euroopan unionin lainsäädännön ja erityisesti audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin mukainen?
Does the Commission consider Bulgaria’s recently adopted electoral code to be compliant with EU legislation, and in particular with the Audiovisual Media Services Directive?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011807/2011
Question for written answer E-011807/2011
Aihe: Yhteiskunnallinen reaktio romanien kansallisiin integrointistrategioihin
Subject: Public reaction to national Roma integration strategies
Noudattaakseen Euroopan unionille tekemäänsä sitoumusta romanien integroimista koskevan suunnitelman laatimisesta vuoden 2011 loppuun mennessä Bulgarian hallitus esitti luonnoksen kansallisesta strategiasta romanien integroimiseksi Bulgariassa vuosina 2011–2020.
The Bulgarian Government has presented its draft national strategy for the integration of the Roma for the period 2011‑2020 in order to fulfil its commitment to the European Union to draw up a Roma integration plan by the end of 2011.
Yhteiskunnalliset reaktiot uusimpaan romanivähemmistön osallistamista koskevaan toimeen ovat olleet todella kielteisiä.
This fresh initiative to incorporate the Roma minority into society has met with a very negative response from the public.
Tiedotusvälineissä julkaistujen mielipiteiden mukaan strategian täytäntöönpano on mahdotonta, koska romanit eivät itse halua yrittää mitenkään muuttaa yhteiskunnallista asemaansa.
There is widespread conviction in the media that the strategy cannot be implemented because the Roma themselves do not want to make efforts to improve their social status.
Kansalaiset paheksuvat kannanotoissaan suuria summia, joita myönnetään kyseisen vähemmistöryhmän integroimista varten ja romaneille tarkoitettuihin sosiaalietuuksiin.
Members of the public have expressed indignation at the large sums to be allocated for the integration of that minority and at the social benefits envisaged for the Roma.
Tyytymättömyys saa uskomaan, että pienituloisia Bulgarian kansalaisia syrjitään toisin kuin romaneita, jotka saavat avustuksia.
This discontent has given rise to the belief that low‑income Bulgarians are being discriminated against in favour of the Roma, who are receiving free assistance.
On todettava, että strategian onnistumiseksi sen toimenpiteisiin on kuuluttava sosiaalisen tuen kaltaisia toimia mutta toimilla on myös kannustettava romaneita pyrkimään itse integroitumaan yhteiskuntaan esimerkiksi siirtymällä työmarkkinoille.
It should be stressed that if such a strategy is to work, the measures of which it consists should not be limited to the granting of social assistance, but that the Roma should also be encouraged to make efforts themselves towards integration, such as by participating in the labour market.
Lisäksi kansallisen strategian yleistavoitteen eli romanien integroinnin saavuttamiseksi yhteiskunnan on hyväksyttävä romanit.
What is more, if the end goal of the national strategy — i.e. integration of the Roma — is to be achieved, they must be accepted by society.
Bulgarian yhteiskunnassa ollaan perustellusti sitä mieltä, ettei romanien integrointi ole tällä hetkellä mahdollista.
However, Bulgarian society has good reasons for refusing to accept that integration of the Roma is possible at the current time.
Se johtuu siitä, etteivät romanit halua integroitua niin kauan kuin he saavat tukea, jonka saaminen ei edellytä heitä pyrkimään osaksi yhteiskuntaa.
This is due to the fact that as long as the Roma continue to receive support without having to make any efforts to integrate, they will have no motivation to integrate.
Mainittujen seikkojen vuoksi esitän seuraavat kysymykset: 1.
In the light of the above, can the Commission: 1.
Onko komissio tutkinut yhteiskunnallisia mielipiteitä kansallisista strategioista romanien integroimiseksi, ja millaisia mielipiteet ovat? 2.
state whether it sees a need to amend the EU framework for national Roma integration Strategies up to 2020 by laying down clear criteria that make integration a two‑way process; 2.
Katsooko komissio, että kansallisilla strategioilla saavutetaan haluttu vaikutus, kun otetaan huomioon, että strategioiden toimenpiteet eivät edellytä minkäänlaisia ponnisteluja integroinnin saavuttamiseksi yhdeltä prosessin osapuolelta eli romanivähemmistöltä?
assess the national Roma integration strategy adopted in Bulgaria, in the spirit of paragraph 31 of the EU framework for national Roma integration strategies up to 2020, from the standpoint of the lack of such a two‑way process?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011808/2011
Question for written answer E-011808/2011
Euroopan komission hyväksymä aluekehitysohjelma liittyy yhteenkuuluvuutta ja alueellista kilpailukykyä koskeviin tavoitteisiin.
The ‘regional development’ programme approved by the European Commission falls within the scope of the ‘convergence’ and ‘regional competitiveness’ objectives.
Tämä ohjelma on organisoitu yhden keskeisen painopisteen mukaisesti, jonka tarkoituksena on vahvistaa kaupunkien ja kasvukeskusten asemaa parantamalla sosiaalista infrastruktuuria ja asukaspolitiikkaa, nykyaikaistamalla kaupunkiliikennettä, edistämällä kaupunkialueiden taloudellista toimintaa ja lisäämällä kaupunkialueiden elinolojen houkuttelevuutta.
The programme centres on one of the core priorities, which is to strengthen the role of cities and growth poles by improving social infrastructure and housing policy, modernising urban transport, encouraging economic activity in urban areas and fostering more attractive living conditions in urban areas.
Komissio kuitenkin käyttää tiettyä niiden kaupunkien luetteloa, jotka hyötyvät kaupunkialueiden toimien rahoituksesta.
The Commission is to draw up a specific list of cities eligible for the funding of activities in urban areas.
Katsooko komissio, että tällainen rahoitus on asianmukaista nyt, kun osa Euroopan unionin maista on vakavassa kriisitilanteessa?
Does the Commission consider such funding to be appropriate at the current time, when several European countries are in serious crisis?
Käyttääkö komissio toimissaan tiettyä kaupunkien pilottiluetteloa, ja jos ei käytä, millainen on kaupunkien valintamekanismi?
Has the Commission drawn up a precise pilot list of eligible cities and, if not, what are the arrangements for selecting the cities?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011809/2011
Question for written answer E-011809/2011
Aihe: Euroopan työtyytyväisyyden mittaaminen talouden indikaattorina
Subject: Job satisfaction in Europe as an economic indicator
Itävallan työilmapiiri-indeksi on Ylä-Itävallan osavaltion työntekijäetujärjestön (Arbeiterkammer Oberösterreich) suorittama työsuhteessa olevien työntekijöiden työtyytyväisyyden subjektiivinen mittaus, johon on vuodesta 1997 lähtien osallistunut noin 60 000 vastaajaa.
The Austrian ‘Working Conditions Index’ is a subjective measure — based on data collected by the Upper Austrian Chamber of Labour — of job satisfaction among employees in Austria; about 60 000 have been surveyed for that purpose since 1997.
Siinä haastatellaan vuosittain 3 900 henkilöä henkilökohtaisesti puolen tunnin ajan heidän tyytyväisyydestään tuloihin, työterveyteen, työaikaan ja muihin työelämän laadun aloihin.
Every year 3 900 people are questioned individually for half an hour about their satisfaction with their income, health at work, working time, and other qualitative aspects of working.
Saksan ammattiliittojen keskusjärjestön DGB:n ”Index Gute Arbeit” (vuodesta 2007) sekä Eurofoundin European Working Quality Survey (EWCS) ovat vastaavia välineitä, ja Luxemburgin työntekijöiden etujärjestössä otetaan ensi vuonna käyttöön työilmapiiri-indeksi.
Similar sources of information have been established elsewhere, namely the ‘Good Work Index’ in Germany, which was devised by the German trade union federation, the DGB, and has been in existence since 2007, and the Eurofound European Working Conditions Surveys (EWCS); a working conditions index is being launched in the Luxembourg Chamber of Labour next year.
Nyt, kun BKT:n käyttöä talouskehityksen mittana arvostellaan yhä enemmän ja kun hitaasti elpyvät suhdanteet tuntuvat yhä vähemmän työntekijöiden tasolla, EU:n olisi oltava erityisen kiinnostunut siitä, miten työntekijät todella voivat.
At a time when GDP as a measure of economic development is coming under growing criticism and workers are increasingly remote from the impact of slow-moving business cycle trends, how employees are actually faring ought to be a matter of particular interest to the EU.
Miten komissio arvioi työtyytyväisyyden käyttökelpoisuuden talouden indikaattorina?
Does the Commission think that job satisfaction statistics would be a usable economic indicator?
Pyrkiikö komissio laajentamaan Euroopassa jo käynnistettyjä hankkeita järjestelmäksi, joka koskee sitovasti kaikkia nykyisiä 27 jäsenvaltiota?
Is it seeking to develop existing projects in Europe into a system that would be binding on all of the present 27 Member States?
Jos pyrkii, mikä on komission tällaisen järjestelmän rakentamiselle asettama aikataulu?
If so, within what time-frame does the Commission plan to set up such a system?
Jos ei pyri, mistä syystä komissio ei pidä sitä tarpeellisena?
If not, why does it not consider it necessary to do so?
Kuinka paljon varoja komissio tällä hetkellä myöntää vuosittain Euroopan työtyytyväisyyden mittaamisen tutkimukseen?
What resources does the Commission provide annually to enable statistics to be compiled on job satisfaction in Europe?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011811/2011
Question for written answer E-011811/2011
Aihe: Raskaiden ajoneuvojen verot ja maksut tiettyjen infrastruktuurien käytöstä
Subject: Charging of heavy goods vehicles for the use of certain infrastructures
Tämä kysymys koskee sitä, noudattaako Slovakia verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä annetun direktiivin 1999/62/EY muuttamisesta 17 päivänä toukokuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/38/EY (EUROVINJETTI) säännöksiä.
This question concerns Slovakia’s compliance with the provisions of Directive 2006/38/EC of the European Parliament and of the Council of 17 May 2006 amending Directive 1999/62/EC on the charging of heavy goods vehicles for the use of certain infrastructures (Eurovignette).
Tanskalainen linja-autonkuljettaja sai 700 euron sakon rikkomuksesta, jonka arvioitiin olevan 4 euron ja 35 sentin arvoinen.
A Danish bus driver has been fined EUR 700 for an offence worth EUR 4.35.
Linja-autoon asennettiin Slovakian raja-asemalla elektroninen valvontalaite, joka rekisteröi tiemaksut (http://www.skytoll.sk/index-en.html).
On crossing the border into Slovakia, an electronic device was fitted to the bus to record the road toll due (http://www.skytoll.sk/index-en.html).
Laitteesta ei myöskään nähnyt, kuinka monta euroa siinä oli jäljellä.
Nor was it possible to see on the device how many euro were left.
Valvontalaitteessa oli 1.8.2011 välähtänyt merkkivalo, mutta linja-autonkuljettaja arvioi sen tarkoittavan, että laite ei ollut kunnolla kiinni savukkeensyttymisessä.
On 1 August 2011, the device flashed a few times but the driver thought that this was because it was not properly connected to the cigarette lighter socket.
Linja-autolla ajettiin 5.8.2011 asti vain sellaisilla tieosuuksilla, joita tiemaksu ei koske.
From then until 5 August 2011 the bus only travelled on non-toll roads.
Sitten 5.8.2011 valvontalaitteessa alkoi palaa merkkivalo jatkuvasti.
On 5 August 2011, the device began to flash continuously.
Poliisi käski ajaa ensimmäisen palveluaseman ohi, koska sinne oli vaikea ajaa sisään.
The police officer recommended that the driver drive on to the next service station because it was not easy to enter the first one.
Kuljettajan piti maksaa paikan päällä SkyTollin edustajalle 700 euroa saadakseen luvan jatkaa matkaa.
The driver had to pay EUR 700 on the spot to the SkyToll representative in order to get permission to drive on.
Linja-autonkuljettaja on ottanut yhteyttä asiaankuuluviin Slovakian viranomaisiin selvittääkseen, onko hänen saamansa sakko kohtuullinen.
The bus driver’s efforts to contact the relevant Slovak authorities regarding the fairness of the fine charged have been unsuccessful.
Tämän perusteella kysyn, onko komissio sitä mieltä, että
In view of the above, does the Commission consider: —
sakko on direktiivin 2006/38/EY 9 a artiklan mukainen, jonka mukaan seuraamusten on oltava tehokkaita ja oikeasuhtaisia?
that the fine is in line with Article 9a of Directive 2006/38/EC, which specifies that penalties shall be effective and proportionate to the infringement?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011813/2011
Question for written answer E-011813/2011
Aihe: Valtioseuraantoa sopimusasioissa koskeva vuoden 1978 Wienin yleissopimus
Subject: Vienna Convention on Succession of States in Respect of Treaties 1978
”Kun valtion alueen osa tai osat irtautuvat muodostaakseen yhden tai useamman valtion, sovelletaan seuraavia sääntöjä kiinnittämättä huomiota siihen, jatkuuko edeltäjävaltion olemassaolo: a)
When a part or parts of a territory of a State separate to form one or more States, whether or not the predecessor State continues to exist: a)