natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Uskooko komissio, että eurocombi-rekkojen käytöllä on myönteinen vaikutus rahtiliikennealaan?
Does the Commission believe that the use of ecocombis makes the road transport sector more environmentally sustainable?
Jos ei usko, miksi ei?
If not, why not?
Millaisilla teillä eurocombi-rekkoja voidaan komission mielestä käyttää ilman, että liikenneturvallisuus vaarantuu?
In the Commission’s view, on what categories of roads can the ecocombi be used without endangering road safety?
Suunnitteleeko komissio kuljetusvälineiden suurimpia sallittuja mittoja koskevien yhteisön säädösten mukauttamista, jotta eurocombi-rekkoja rajatylittävä liikennöinti niiden käyttöön soveltuvilla Euroopan teillä sallitaan?
Does the Commission intend to amend EU legislation on the maximum size of road transport vehicles to permit ecocombis to operate across borders on European roads that are suitable for their use?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011694/2011
Question for written answer E-011694/2011
Aihe: EU:n Egyptille myöntämä taloudellinen tuki
Subject: EU financial aid for Egypt
Euroopan unioni on myöntänyt Egyptille eurooppalaisesta naapuruuden ja kumppanuuden välineestä (ENPI) vähintään 450 miljoonaa ajanjaksolle 2011–2013.
The European Union has allocated a minimum of EUR 450 million to Egypt for the period 2011-2013 through the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI).
Voiko komissio esittää katsauksen jo tiedossa olevista, näillä varoilla rahoitetuista hankkeista?
Can the Commission provide an overview of the projects that are already known to be funded with this money?
Suunnittelee komissio myöntävänsä Egyptille lisärahoitusta arabikevään tapahtumien vuoksi?
Does the Commission plan to allocate additional money to Egypt in the context of the Arab Spring?
Voiko komissio kertoa, menevätkö rahat Egyptin valtiolle, jota tällä hetkellä johtaa ylin sotilasneuvosto?
Can the Commission say whether this money is being transferred to the Egyptian Government, currently under the control of the Supreme Council of the Armed Forces?
Vai välittääkö EU rahat kansalaisjärjestöille tai monikansallisille järjestöille?
Or does the EU transfer the money to non-governmental or multilateral organisations?
Mikäli jälkimmäinen vastaa totuutta, voiko komissio antaa katsauksen näistä kansalaisjärjestöistä tai monikansallisista järjestöistä?
If the latter is the case, can the Commission provide an overview of these non-governmental or multilateral organisations?
Onko komissio valmis myöntämään rahoja uskonnollisille vähemmistöille kuten koptikristityille, joihin kohdistuneet vainot ovat arabikeväästä lähtien lisääntyneet?
Does the Commission plan to allocate money for religious minorities such as the Coptic Christians who have been increasingly persecuted since the beginning of the Arab Spring?
Voiko komissio kertoa, miten EU:n rahoitusta saavat tahot ovat tilivelvollisia rahojen käytössä?
Can the Commission indicate in what way the bodies that receive the EU funds are accountable for their use?
Valvotaanko tämän velvollisuuden täyttymistä?
And how is the monitoring of this accountability carried out?
Onko varojen käytöstä ajanjaksolla 2011–2013 jo saatavilla tarkastuskertomus?
Is an audit report available yet on how the money is being spent for the period 2011-2013?
Mikäli ei, milloin tämä kertomus komission arvion mukaan on saatavilla?
If not, when does the Commission anticipate that this report will be available?
Onko EU:n varojen käytöstä Egyptissä ajanjaksolla 2007–2010 jo saatavilla tarkastuskertomus?
And is there an audit report available yet on the use of ENPI funds in Egypt for the period 2007-2010?
Voiko komissio taata, että kaikki EU:n myöntämät rahat on käytetty oikein?
Can the Commission guarantee that all European funds are being properly used?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011695/2011
Question for written answer E-011695/2011
Esitin komissiolle aiemmin kirjallisen kysymyksen E-009471/2011 . —
I previously tabled Written Question E‑009471/2011 to the Commission.
Komission jäsen Algirdas Semetan antamassa vastauksessa todetaan ainoastaan, että ”komission toimivaltaan ei kuulu antaa lausuntoja kolmansien maiden veropolitiikasta, jos sillä ei ole suoria vaikutuksia EU:lle”. —
The response given by Algirdas Šemeta on the Commission's behalf only said ‘it is not for the Commission to comment on the tax policy plans of a third country if these do not directly affect the EU’.
Tämän vastauksen perusteella vaikuttaa selvästi siltä, että vastauksen antaja ei ole ymmärtänyt oikein esittämääni kysymystä.
From this response, it is clear that the question was not read — at least not correctly — by the person who answered.
Todellisuudessa tiedustelin komissiolta, ”aikooko se harkita tällaisen veron käyttöönottoa EU:ssa”, enkä pyytänyt ottamaan kantaa minkään kolmannen maan veropolitiikkaan.
What was requested specifically, in fact, was whether the Commission ‘is considering introducing a similar tax in the EU’, and not a comment on the tax policy of a third country.
Tämän perusteella kysyn komissiolta uudestaan seuraavaa: 1.
I therefore repeat my question to the Commission: 1.
Aikooko komissio harkita tällaisen veron käyttöönottoa EU:ssa? 2.
Is the Commission considering introducing a similar tax in the EU? 2.
Mikä on komission arvio vastaaviin toimenpiteisiin ryhtymisestä eri EU:n jäsenvaltioissa?
What does it think of the application of equivalent measures in the different EU Member States?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011696/2011
Question for written answer E-011696/2011
Aihe: Hiilidioksidin talteenotto- ja varastointihankkeet osana Euroopan energia-alan elvytysohjelmaa
Subject: Carbon capture and storage projects as part of the European Energy Programme for Recovery
Komissio hyväksyi vuonna 2009 Euroopan energia-alan elvytysohjelmaan (EEPR) kuuluvan rahoituksen kuuden hiilidioksidin talteenotto- ja varastointihankkeen kustannusten kattamiseksi osittain.
In 2009 the Commission approved funding under the European Energy Programme for Recovery (EEPR) to cover part of the cost of six carbon capture and storage projects.
Kuinka paljon Euroopan unionin talousarviosta on käytetty 30. marraskuuta 2011 mennessä tähän toimintaan tai siirretty hankkeen kehittäjille seuraavissa kohteissa: a)
By 30 November 2011, how much money from the EU budget had been spent on the work, or passed on to project developers, at:
Porto Tolle, Italia, c)
(b) Porto Tolle in Italy,
Compostilla, Espanja ja f)
(e) Compostilla in Spain,
Hatfield/Don Valley, Yhdistynyt kuningaskunta?
(f) Hatfield/Don Valley in the UK?
Voidaanko jokaiseen hankkeeseen kohdistettua rahoitusta siirtää yhdeltä tilivuodelle seuraavalle tilivuodelle edellyttäen, että hankkeessa noudatetaan edelleen komission asettamia ehtoja?
Can the money allocated to each project be carried over from one financial year to the next, provided that the project continues to meet the conditions imposed by the Commission?
Mikä on viimeinen päivämäärä, johon mennessä tämän ohjelman hankkeisiin kohdistettu rahoitus on käytettävä tai siirrettävä kehittäjille?
What is the final date by which money allocated to projects under this programme can be spent or passed on to developers?
Mitkä mahdolliset hankkeet eivät enää todennäköisesti ole EEPR:n vaatimusten mukaisia, jolloin rahoitusta tai lisärahoitusta ei enää kohdisteta niihin?
What projects, if any, are regarded as no longer likely to meet the requirements of the EEPR, so that no money, or no more money, will be allocated to them?
Onko EEPR-ohjelmaan sisällytetty muita hankkeita tai tehtäviä sen jälkeen, kun rahoituksesta ilmoitettiin vuonna 2009?
Have any additional projects or work been included in the EEPR since the funding announcement was made in 2009?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011697/2011
Question for written answer E-011697/2011
Aihe: Hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia (CCS) koskevat komission menot
Subject: Commission expenditure on carbon capture and storage (CCS)
Kuinka paljon EU:n budjettivaroja on käytetty yhteensä vuoden 2007 maaliskuun ja vuoden 2011 marraskuun 30. päivän välillä asioihin, jotka liittyvät Eurooppa-neuvoston kunnianhimoiseen tavoitteeseen käynnistää jopa 12 CCS-esittelyhanketta vuoteen 2015 mennessä, sekä hankkeisiin, joilla kyseinen tavoite on tarkoitus toteuttaa?
How much money from the EU budget has been spent in total between March 2007 and 30 November 2011 on matters relating to, and projects intended to realise, the ambition of the European Council to have up to 12 CCS demonstration projects in operation by 2015?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011703/2011
Question for written answer E-011703/2011
Aihe: ”Love Crimes of Kabul” -dokumenttielokuvan sensuroiminen EU:ssa
Subject: EU censors its own documentary Love Crimes of Kabul
Harvoin on mikään elokuva saanut niin paljon huomiota kuin EU:n tukema dokumenttielokuva ”Love Crimes of Kabul” ja sitä seuraava ”EU:n elokuvasensuuri”.
Rarely has so much attention been paid to an EU‑subsidised documentary film as to Love Crimes of Kabul — and to its sequel, EU Censors Own Film .
Kyse on nimenomaan elokuvan sensuroinnin perusteluista eli EU:n Kabulin-toimiston mukaan siinä esiintyvien naisten turvallisuuden suojelemisesta.
The main issue here is the reason for censoring the film, which the EU office in Kabul said was the safety of the women depicted.
Perusteluja sille, miksi EU ei ole toteuttanut turvallisuustoimenpiteitä, kuten nimettömyyttä, osallistujien kasvojen peittämistä ja vastaavia toimenpiteitä, ei esitetä.
No reason was given as to why the EU did not take security measures such as anonymity, blurring the faces of the participants, etc.
Afgaaninaisten tilannetta voidaan parantaa vain lisäämällä kansainvälisen yhteisön tietoisuutta siitä.
The situation of women in Afghanistan can only be improved by raising their profile in the international community.
Voiko komissio näin ollen kertoa, miksi EU rahoittaa ja toteuttaa dokumenttiohjelmia, jotka se sitten myöhemmin sensuroi?
Will the Commission therefore state the EU’s reasons for financing and making a documentary broadcast which it then subjected to self-censorship?
Katsooko komissio tässä suhteessa, että dokumenttielokuvan sensuroinnin ja unionin demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien edistämiseen kolmansissa maissa tähtäävien pyrkimysten välillä on jokin yhteys ottaen huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (EUVL C 83, 30.3.2010 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2010:083:0389:0403:fi:PDF )?
With that in mind, does the Commission consider that there is any link between the censoring of this documentary and the EU’s efforts to promote democracy, the rule of law and human rights in third countries — as set out in the Charter of Fundamental Rights of the European Union (OJ C 83, 30.3.2010 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2010:083:0389:0403:en:PDF )?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011704/2011
Question for written answer E-011704/2011
Aihe: Lääkinnällisistä laitteista annetun direktiivin tarkistaminen – Lääkinnällisten laitteiden uudelleenkäsittely
Subject: Revision of the Medicinal Products Directives — reprocessing of medicinal products
Lääkinnällisten laitteiden uudelleenkäsittelyn sääntely on erityisesti potilasturvallisuuden kannalta erittäin tärkeä aihe Euroopan sisämarkkinoilla.
Regulating the reprocessing of medicinal products is a crucial issue for the European internal market particularly with a view to patient safety.
Ennen kaikkea kertakäyttötuotteiden käsittelyä olisi tarpeen säännellä selkeästi ja Euroopan laajuisesti, jotta sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta ei vaarannu, ja samalla pystytään tarjoamaan korkeaa potilasturvallisuuden tasoa.
Most importantly, the processing of disposable products requires clear, harmonised regulation throughout Europe so as not to impair the proper operation of the internal market while at the same time guaranteeing high safety standards for patients.
Asiaa koskevaa EU:n lainsäädäntöä on kuitenkin yhdenmukaistettu vain osittain.
Legislation on this issue has, however, hitherto been only partially harmonised in the EU.
Suunnitteleeko Euroopan komissio ehdottavansa lääkinnällisistä laitteista annetun direktiivin tarkistamisen yhteydessä normeja, jotka koskevat turvallista uudelleenkäsittelyä, uudelleenkäsiteltyjen lääkinnällisten laitteiden merkintää, vastuuta uudelleenkäsitellyistä lääkinnällisistä laitteista ja (myös kertakäyttötuotteiden) uudelleenkäsittelyyn valtuutettuja tahoja?
Does the Commission plan, as part of the review of the Medicinal Products Directives, to propose rules on safe reprocessing, on the labelling of reprocessed medicinal products, on responsibility for reprocessed medicinal products, and on the bodies qualified to carry out reprocessing, including the reprocessing of disposable products?
Jos suunnittelee, mistä sääntelyllisistä lähestymistavoista komissiossa tällä hetkellä keskustellaan?
If so, what legislative approaches are currently being discussed within the Commission?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011705/2011
Question for written answer E-011705/2011
Aihe: Lääkinnällisistä laitteista annetun direktiivin tarkistaminen – Ilmoitettujen laitosten auditointi
Subject: Revision of the Medical Devices Directive — auditing of ‘notified bodies’
Ilmoitettujen laitosten lääkinnällisten laitteiden hyväksymisessä soveltamien käytäntöjen laatu on tähän mennessä vaihdellut osittain huomattavasti.
Until now, the authorisation procedure for the approval of medical devices by ‘notified bodies’ has sometimes been highly inconsistent.
Tämä on haitallista Euroopan sisämarkkinoiden toiminnalle.
This is hampering the functioning of the European internal market.
Sisältääkö komission ehdotus lääkinnällisistä laitteista annetun direktiivin tarkistamisesta ehdotuksia siitä, miten ilmoitettujen laitosten akkreditointiin ja valvontaan sovellettavat yhtenäiset standardit voidaan taata?
Will the Commission’s proposal to revise the Medical Devices Directive (MDD) contain proposals to designed to guarantee a set of uniform standards for the accreditation and monitoring of ‘notified bodies’?
Mikäli kyllä, mitä konkreettisia mahdollisuuksia keskitetylle ja hajautetulle akkreditoinnille ja valvonnalle tai näiden sekamuodoille komissio harkitsee?
If so, what specific options for centralised or decentralised accreditation and monitoring, or for some kind of hybrid of the two, is the Commission considering?
Mikäli komissio harkitsee keskitettyä akkreditointia ja valvontaa, mitkä ryhmät tai instituutiot voisivat komission näkemyksen mukaan ottaa tämän tehtävän hoitaakseen?
In the Commission’s opinion, should centralised accreditation and monitoring be considered, what groups or bodies would undertake this task?
Miten komissio tässä suhteessa arvioi erityisesti Euroopan lääkeviraston, terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanoviraston ja tutkimuksen pääosaston mahdollisuuksia?
In particular, what possible role does the Commission see for the European Medicines Agency, the Executive Agency for Health and Consumers and DG Research?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011706/2011
Question for written answer E-011706/2011
Aihe: Asetusehdotuksen KOM(2011)0614 3 artiklan 1 kohdan a alakohta
Subject: Article 3(1)(a) of proposal for a regulation COM(2011) 614
Ehdotuksessa asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa ja investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta muutetaan merkittävästi Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) mahdollisuuksia tukea yrityksiä.
The draft Regulation on specific provisions concerning the European Regional Development Fund and the Investment for growth and jobs goal and repealing Regulation (EC) No 1080/2006 provides for a distinct change in the scope of assistance to businesses provided by the ERDF.
Voimassa olevan asetuksen (EY) N:o 1080/2006 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään tukemisesta seuraavasti:
Under Article 3(2)(a) of the current Regulation (EC) No 1080/2006, the following assistance is provided:
EAKR osallistuu seuraavien kohteiden rahoitukseen: a)
‘The ERDF shall contribute towards the financing of:
tuotannolliset investoinnit, jotka edistävät kestävien työpaikkojen luomista ja säilyttämistä ensisijaisesti suorien investointitukien avulla, jotka kohdistetaan ensisijaisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset).
(a) productive investment which contributes to creating and safeguarding sustainable jobs, primarily through direct aid to investment primarily in small and medium-sized enterprises (SMEs);’
Edellä mainitusta asetusluonnoksesta on poistettu sana ”ensisijaisesti” ja sen myötä mahdollisuus tukea muita yrityksiä kuin pk-yrityksiä.
The proposal for a revised regulation deletes the word ‘primarily’ in the phrase ‘direct aid to investment primarily in small and medium-sized enterprises’ and thus rules out the possibility of support for businesses that are not defined as SMEs.
Perusteluissa komissio vain toteaa lyhyesti, että pk-yritykset tarvitsevat tällaista rahoitusapua huomattavasti suuryrityksiä enemmän.
In its explanatory memorandum, the Commission states only very briefly that this form of financial assistance is most needed by SMEs and is much less important to large enterprises.
Voisiko komissio selittää asian tarkemmin perustelujen ja lukujen avulla?
Can the Commission explain this statement and back it up by facts and figures?
Voisiko komissio esittää lukuja, joista käy ilmi, paljonko mahdollisesta rahoitustuesta menisi pk-yritysten ja suuryritysten käyttöön?
Can it provide figures showing to what extent the potential investment aids are taken up both by SMEs and by large enterprises?
Komissio korostaa perusteluissaan, että alueille halutaan jättää riittävästi liikkumavaraa niiden omissa investoinneissa.
At the same time, however, the Commission stresses in the explanatory memorandum that it wishes to leave the regions ‘sufficient flexibility regarding investment’.
Mihin alueille jää komission näkemyksen mukaan liikkumavaraa, jos edellä mainittu poisto toteutuu?
Where does the Commission consider there is any flexibility left for the regions if the above deletion is made?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011707/2011
Question for written answer E-011707/2011
Aihe: Loma-aikojen porrastaminen Euroopassa
Subject: The staggering of holiday periods in Europe
Komission 30. kesäkuuta 2010 annetussa tiedonannossa ”Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet” (KOM(2010)0352 lopullinen) komissio esitteli kattavan luettelon toimista, joilla on tarkoitus lujittaa eurooppalaista matkailustrategiaa.
In its communication of 30 June 2010 entitled ‘Europe, the world's No 1 tourist destination — a new political framework for tourism in Europe’ (COM(2010) 0352 final), the Commission set out a comprehensive list of ‘actions’ to speed up the development of a European strategy for the tourist industry.
Toimessa 7 käsitellään loma-aikojen porrastamista Euroopassa ja ehdotetaan, että ”Kehitetään vapaaehtoinen online-tietojenvaihtojärjestelmä, jotta koulujen lomat voidaan sovittaa paremmin yhteen jäsenvaltioissa, tämän vaikuttamatta jäsenvaltioiden kulttuuriperinteisiin”.
Action 7 covers the staggering of holiday periods in Europe and proposes developing ‘a voluntary online information exchange mechanism to improve the coordination of school holidays in the Member States, without prejudice to their cultural traditions’.
Onko komissio jo aloittanut tietojärjestelmän kehittämisen?
Has the Commission already begun setting up the information platform?
Aikooko komissio myös tehdä EU:n laajuisen arvioinnin nykyään voimassa olevista säännöksistä?
Does the Commission also plan to conduct an EU‑wide survey of all the arrangements currently in force?
Mitä muita aloitteita komissio suunnittelee?
What further initiatives is the Commission considering?
Onko yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston, ympäristöasioiden pääosaston ja liikenteen ja liikkumisen pääosaston välillä käynnissä tätä asiaa koskevaa yhteistyötä?
Is there any cooperation on this subject between the Directorates-General variously responsible for Enterprise and Industry, the Environment, and Mobility and Transport?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011708/2011
Question for written answer E-011708/2011
Aihe: Majoitusluokitusjärjestelmän asteittainen yhdenmukaistaminen
Subject: Gradual harmonisation of hotel classification systems
Parlamentti hyväksyi 29. syyskuuta laajan valiokunta-aloitteisen mietinnön Euroopan matkailupolitiikan kehittämisestä edelleen (2010/2206(INI)).
On 29 September this year, Parliament adopted a comprehensive own-initiative report on the future development of European tourism policy (2010/2206(INI)).
Siinä muun muassa kehotettiin komissiota edistämään konkreettista aloitetta majoitusluokitusjärjestelmän yhdenmukaistamiseksi vähitellen määrittelemällä yhteiset vähimmäiskriteerit alkaen matkailualan järjestöjen (esimerkiksi Hotelstars Union) ja alan edustajien aiemmista kokeiluista saamista myönteisistä tuloksista (mainitun mietinnön 27 kohta).
It called on the Commission, inter alia , on the basis of the positive experiences of industry associations (e.g. Hotelstars Union) and representatives of the sector, to promote a specific initiative to gradually harmonise accommodation classification systems through the identification of common minimum criteria (paragraph 27 of the report).
Hotelstars Union -järjestössä (www.hotelstarsunion.eu) on nykyisin 11 jäsentä, ja se laatii yhteisiä majoitusluokituskriteerejä.
The Hotelstars Union, www.hotelstarsunion.eu, now has 11 members and draws up common criteria for the classification of hotels.
Mitä tukitoimenpiteitä komissio on jo toteuttanut vähimmäisstandardien laatimiseksi ja mitä tällä alalla on suunnitteilla vuodeksi 2012?
What support measures has the Commission already adopted to back the development of minimum standards, and what are its plans for this sector in 2012?
Järjestääkö komissio kuulemisprosessin, johon Hotelstars Unionin kaltaiset jo olemassa olevat organisaatiot voivat osallistua?
Will the Commission launch a consultation process in which existing organisations such as the Hotelstars Union can take part?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011709/2011
Question for written answer E-011709/2011
Lelujen turvallisuutta koskevissa tutkimuksissa tuotteissa havaitaan toistuvasti puutteita, jotka ovat vaaraksi niiden käyttäjien turvallisuudelle.
Toy safety studies consistently reveal major defects in products which thus pose a risk to their users.
Näin tapahtui myös tuotetestaussäätiö Stiftung Warentestin viimeisimmässä tutkimuksessa (numero 11/11), jossa 40 lelua testattiin terveydelle vaarallisten aineiden osalta.
This was also the case with the latest investigation conducted by the German Stiftung Warentest organisation (Issue 11/11), in which 40 toys were tested for substances with a harmful effect on human health.
Leludirektiivin raja-arvot, joita voidaan soveltaa esimerkiksi nonyylifenolin kaltaisiin aineisiin, ovat kuitenkin erittäin korkeita, eikä niissä oteta huomioon aineiden hormonitoimintaa häiritseviä vaikutuksia.
The limit values in the Toys Directive that can be applied to substances such as nonylphenol are, however, very high and do not take into account the hormone-active effect of this substance.
Direktiivin 2009/48/EY 46 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa yhdessä 47 artiklan kanssa säädetään, että komissio voi muuttaa liitteessä II olevan III osan (kemialliset ominaisuudet) 11 kohtaa (hajusteet) ja 13 kohtaa (siirtymisen raja-arvot) teknisen ja tieteellisen kehityksen huomioon ottamiseksi.
Under Article 46(1)(a) and(b) in conjunction with Article 47 of Directive 2009/48/EC, the Commission can amend points 11 (fragrances) and 13 (migration limits) of Part III (chemical properties) of Annex II, and adapt these to technical and scientific developments.
Aikooko komissio uusien tosiseikkojen vuoksi tarkistaa voimassa olevia raja-arvoja?
In view of the latest findings, does the Commission intend to revise the current limit values?