natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vuoropuhelussa tarkastellaan monimutkaisia kansainväliseen oikeuteen liittyviä juridisia kysymyksiä, kuten terrorismin torjunnassa vangittujen oikeudet, erityisesti olosuhteet Guantanamon vankileirillä, vankien kohtelu ja vankileireillä käytetyt kuulustelumenetelmät.
The dialogue encompasses complex legal issues under international law such as the rights of detainees apprehended in the course of the fight against terrorism, in particular the conditions at Guantanamo and the treatment of prisoners and interrogation methods used in detention centres where detainees are held.
Vuoropuhelun ansiosta pystytään paremmin ymmärtämään, miten terrorismin torjunta olisi toteutettava oikeusvaltioperiaatetta ja kansainvälistä oikeutta, myös kansainvälistä ihmisoikeuslainsäädäntöä, noudattaen.
The dialogue is contributing to a better understanding of how the fight against terrorism should be carried out with respect for the rule of law and international law, including international human rights law.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1008/08
WRITTEN QUESTION P-1008/08
Aihe: Energiankulutuksen vähennys
Subject: Lower energy consumption
Energiapaketissaan 23.1.2008 komissio ei konkretisoinut tämän tavoitteen saavuttamisen keinoja.
It its energy package of 23 January 2008 the Commission has not spelt out how this target is to be met.
Merkitseekö se sitä, että komissio ei pidä tavoitetta realistisena, vai onko vielä odotettavissa tähän tavoitteeseen pääsemiseen liittyvää säännöstöä?
Does that mean that the Commission does not consider the target to be realistic, or has it still to provide for ways and means of achieving the target figure?
Energiankulutuksen vähentäminen 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä on realistinen tavoite, jonka saavuttaminen riippuu jäsenvaltioista sekä komissiosta ja yhteisön lainsäätäjistä, jotka määrittelevät ja panevat täytäntöön energiansäästön edellyttämät toimintalinjaukset ja välineet.
Achievement of a 20 % saving in energy consumption by 2020 is a realistic target that is dependent on Member States, and the Commission and the co‑legislators putting in place and implementing the policies and instruments needed in order to achieve energy savings.
Tavoitteen yhteydessä on otettava huomioon myös uusiutuvien energianlähteiden osuudelle ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiselle asetetut 20 prosentin tavoitteet.
The target should also be seen in the light of achieving 20 % Renewable Energy Sources and 20 % reduction of Greenhouse Gas Emissions.
Komissio hyväksyi lokakuussa 2006 energiatehokkuuden toimintasuunnitelman KOM(2006)0545 lopullinen. , jossa määritellään toimintakehys.
The Commission adopted an Energy Efficiency Action Plan in October 2006 COM(2006)545 final. establishing a policy framework.
Energiatehokkuuden toimintasuunnitelma käsittää 75 kuuteen ensisijaiseen alaan ryhmiteltyä toimea, jotka on määrä toteuttaa vuosien 2007 ja 2012 välisenä aikana.
The Energy Efficiency Action Plan consists of 75 actions in six priority areas for implementation between 2007 and 2012.
Näistä 75 toimesta 15 on jo toteutettu, ja seuraavat kuusi toteutunevat tulevien kuukausien aikana.
Of these 75 actions, 15 have already been completed with the expectation that a further six will be completed in the coming months.
Toimia ovat esimerkiksi uusi lainsäädäntö, kuten rakennusten energiatehokkuutta koskevan lainsäädännön uudelleenlaatiminen, energiatehokkuusvaatimusten asettaminen erilaisille energiaa kuluttaville tuotteille sekä G8-prosessin puitteissa toteutettava energiatehokkuusyhteistyötä koskeva kansainvälinen kumppanuus.
These actions range from new legislation such as a recast of the energy performance of buildings, over adoption of energy efficiency requirements for a wide range of energy using products to an International partnership for Energy efficiency, to be placed within the G8 process.
Tammikuussa 2008 perustettiin kaupunginjohtajien yleiskokous tietojenvaihdon tehostamiseksi ja energiatehokkuuteen liittyvien parhaiden käytäntöjen levittämiseksi paikallistasolla.
In January 2008, the Covenant of Mayors was launched, an initiative that will improve the exchange of information and application of energy efficiency best practices at local level.
Mukaan on liittynyt tähän mennessä yli 100 kaupunkia.
So far more than 100 cities have signed up.
Jäsenvaltioiden on energian loppukäytön tehokkuudesta ja energiapalveluista annetun direktiivin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/32/EY, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2006, energian loppukäytön tehokkuudesta ja energiapalveluista sekä neuvoston direktiivin 93/76/ETY kumoamisesta, EUVL L 114, 27.4.2006. mukaisesti laadittava kansalliset energiatehokkuutta koskevat toimintasuunnitelmat.
Member States are required under the Energy End-use Efficiency and Energy Services Directive (ESD) Directive 2006/32/EC of the Parliament and of the Council of 5 April 2006 on energy end-use efficiency and energy services and repealing Council Directive 93/76/EEC, OJ L 114, 27.4.2006. to submit National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs).
Komissio hyväksyi 23. tammikuuta 2008 annetun ilmastopaketin yhteydessä tiedonannon KOM(2008)0011 lopullinen. , jossa tehdään ensimmäinen arviointi kansallisista energiatehokkuutta koskevista toimintasuunnitelmista ja jäsenvaltioiden valitsemista strategioista.
As part of the 23 January 2008 Climate Action package, the Commission adopted a Communication COM(2008)11 final. on the first assessment of these national energy efficiency action plans, including a first assessment of the strategies adopted by the Member States.
Arvioinnin tekoajankohtana 17 jäsenvaltiota oli toimittanut suunnitelmansa Sen jälkeen vielä neljä jäsenvaltiota on toimittanut kansalliset suunnitelmansa. .
At the time of assessment, 17 Member States had submitted plans A further four Member States have since submitted their NEEAPs. .
Suunnitelmat ovat rohkaisevia; eräät jäsenvaltiot tavoittelevat hyvinkin kunnianhimoisia säästöjä.
The plans are encouraging with some Member States showing their intent to achieve ambitious savings.
Hyväksytyt tai suunnitellut toimenpiteet eivät kuitenkaan monissa jäsenvaltioissa yllä poliittisen sitoutumisen tasolle.
Nevertheless, several Member States show a considerable gap between the political commitment and the measures adopted or planned.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1023/08
WRITTEN QUESTION P-1023/08
Aihe: Irrotettujen tukien yksinkertaistaminen – YMP:n ”terveystarkastus”
Subject: Simplification of decoupled aid — CAP ‘health check’
Komission tiedonannossa YMP:n terveystarkastuksesta Bryssel, 20.11.2007, KOM(2007) 722 lopullinen. esitellään merkittävä muutos, joka koskee irrotettujen tukien yksinkertaistamista.
The Commission Communication on the CAP ‘health check’ Brussels, 20.11.2007, COM(2007)722 final. introduces an important change relating to the simplification of decoupled aid.
Komissio ehdottaa, että hallituksille annettaisiin lupa mukauttaa pinta-alatukia ajanjaksolla 2009–2013.
The Commission is proposing to allow governments to adjust per-hectare aid in this way during the 2009‑13 period.
Nykyinen tilatukijärjestelmä oli yksi YMP:n vuonna 2003 tehdyn uudistuksen keskeisistä elementeistä.
The current scheme involving a single payment per farm was one of the main elements introduced as part of the 2003 CAP reform.
Tilatukijärjestelmän mukaisesti monet Euroopan unionin yrittäjät ja erityisesti naudanlihantuottajat Espanjassa ovat tehneet monia keskipitkän ja pitkän aikavälin investointeja.
Under that payment scheme, many EU entrepreneurs (particularly in Spain's beef-production sector) have been making a series of medium- and long-term investments.
Jos nyt, kun vain muutama vuosi on kulunut tilatukijärjestelmän käyttöönotosta, tukien myöntämisperusteita muutetaan, miten komissio aikoo säilyttää oikeusvarmuuden niille viljelijöille ja karjankasvattajille, jotka tekivät investointinsa vuoden 2003 uudistuksen mukaisesti?
If the aid-allocation criteria are changed now — just a few years after the introduction of the single payment per farm — how does the Commission intend to safeguard legal certainty in the case of farmers and stockbreeders who invested their money in accordance with the criteria laid down in the 2003 reform?
Aikooko komissio ratkaista tämän ongelman YMP:n uudistusta koskevassa lainsäädäntöehdotuksessa, joka on määrä esittää keväällä 2008?
Is the Commission intending to resolve this situation in its spring 2008 CAP reform legislative proposal?
Jos ei aio, miten korvataan tuottajille, jotka ovat tehneet merkittäviä investointeja?
If it is not, are there any plans for compensating those producers who have made the largest investment?
Jos aikoo, miten?
If there are, what form will the compensation take?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1024/08
WRITTEN QUESTION P-1024/08
Aihe: EU:n rahoittamat tilauslennot laittomien maahanmuuttajien palauttamiseksi
Subject: EU-funded charter flights to return illegal immigrants
Minun on annettu ymmärtää, että EU:n talousarviossa on budjettikohta, josta tuetaan jäsenvaltiota EU:n alueelle saapuvien laittomien maahanmuuttajien palauttamiseen tarkoitettujen tilauslentojen maksamisessa.
I am given to understand that there is a budget line within the EU budget which provides assistance to Member States to pay for charter flights in order to return illegal migrants who have entered EU territory.
Voiko komissio vahvistaa tämän järjestelyn olemassaolon ja ilmoittaa, millainen varojen käyttöaste on ollut siitä lähtien, kun ohjelma käynnistettiin Yhdistyneen kuningaskunnan aloitteesta?
Could the Commission confirm that this facility exists and indicate what take-up there has been since this programme was instigated by the United Kingdom?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1057/08
WRITTEN QUESTION P-1057/08
Aihe: Pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuudet saada rahoitusta 2007–2013
Subject: Funding for small and medium-sized enterprises 2007‑13
Pienet ja keskisuuret yritykset muodostavat nykyään elintärkeän osan Euroopan taloutta.
Small and medium sized enterprises have now become a cornerstone of the European economy.
Toisaalta ne tukevat huomattavalla tavalla jäsenvaltioiden työllisyyttä tarjoten työpaikkoja miljoonille henkilöille ja toisaalta ne edistävät innovatiivisten suunnitelmien kehitystä.
On the one hand, they are a major source of employment in the Member States, providing millions of jobs, while on the other they act as a stimulus for innovation.
Pienten ja keskisuurten yritysten yrittäjyyteen kannustamiseksi ja tukemiseksi pyydän Euroopan komissiolta tietoja pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuksista saada rahoitusta kaudella 2007–2013, kun on kyse seuraavista seikoista: 1.
With a view to encouraging business initiatives and supporting and assisting small and medium-sized enterprises, can the Commission outline the funding opportunities and prospects for SMEs for the period 2007‑13 including: 1.
mahdollisuudet saada suoraa rahoitusta Euroopan komissiolta, 2.
direct possibilities of funding through the Commission, 2.
mahdollisuudet saada välillistä rahoitusta kansallisten/alueellisten tahojen kautta, 3.
indirect possibilities of funding through national/regional bodies, 3.
käytettävissä olevat rahoitusvälineet.
the amount of funding available?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1066/08
WRITTEN QUESTION P-1066/08
RASCargO on uusi rahtiliikenteen turvallisuutta koskeva seulontajärjestelmä.
RASCargO is a new cargo freight security screening service.
Se on nopea ja tehokas vaihtoehto perinteisille seurantajärjestelmille, kuten X-ray, ruumiintarkastukset tai rahdin viivytykset ennen kuljetusta.
It is a quick and efficient alternative to conventional screening services such as X‑ray, hand search or freight delay prior to transport.
Tuote perustuu RASCO-prosessiin ja siinä on kaksi vaihetta:
Based on Remote Air Sampling for Canine Olfaction (RASCO), the product involves a two-stage process.
Ensimmäisessä vaiheessa (turva)henkilöstö päästää ilmaa kuorma-autoista (enintään 100 kuutiometriä), konteista tai kuormalavoista erityisiin suodattimiin.
The first stage requires (security) staff to pass air from cargo trucks (up to 100m³), cargo containers or cargo pallets through specially designed filters.
Toisessa vaiheessa erikoiskoulutetut koirat analysoivat eli haistavat suodattimia havaitakseen vähäisiäkin jäämiä räjähteistä tai huumeista.
In the second stage, specially trained dogs analyze or sniff the filters for the presence of minute traces of explosives and/or narcotics.
RASCargOlla on Ranskan ja Ison-Britannian sääntelyviranomaisten hyväksyntä lentorahdin seulontaan.
RASCargO has been approved by government regulators in France and the UK for use in air cargo screening.
Vuoden 2004 puolivälistä lähtien sitä on käytetty ympäri vuorokauden yli sadassa lentoyhtiössä ja huolintayrityksessä.
Since mid‑2004 it has been used on a 24/7 basis by over 100 major airlines and freight forwarders.
Yhtyykö komission näkemykseeni, että RASCargO on erittäin lupaava turvallisuutta koskeva seulontajärjestelmä?
Does the Commission agree that RASCargO is a very promising security screening service?
Jos ei yhdy, mikä siihen on syynä?
If not, why not?
Onko komissiolla suunnitelmia edistää RASCargOn käyttöä Euroopan tasolla, jotta muiden jäsenvaltioiden sääntelyviranomaiset hyväksyisivät RASCargOn lentorahdin seulontaan?
Does the Commission have any plans to promote RASCargO on a European level in order to convince government regulators in other Member States to approve RASCargO for use in air cargo screening?
Jos ei ole, mikä siihen on syynä?
If not, why not?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1094/08
WRITTEN QUESTION P-1094/08
esittäjä(t): Carlos José Iturgaiz Angulo (PPE-DE)
by Carlos José Iturgaiz Angulo (PPE‑DE)
Aihe: Leader-ohjelmat Baskimaassa
Subject: Leader programmes in the Basque Country
Tiettyjen baskimaalaisten maaseudun kehitysyhdistysten (ADR) mukaan Leader-ohjelman toimet kuuluvat baskihallituksen maatalousosaston alaisen julkisen yrityksen Medikoin valvontaan.
According to certain Basque Country rural development associations, the activities of the Leader programme are under the control of Mendikoi, a public company dependent on the Basque Government's department of agriculture.
Baskimaalainen paikallinen toimintaryhmä on Mendinet, ja se koostuu edellä mainituista kehitysyhdistyksistä, mutta käytännössä niillä ei ole juurikaan kapasiteettia vaikuttaa tehtäviin päätöksiin, koska ne osallistuvat muutaman kerran vuodessa hallintoneuvoston kokouksiin, joissa niillä on vain yksi ääni 19:stä. Tämän vuoksi niillä ei ole mitään painoarvoa alueiden hankkeissa, ja lisäksi rahoituksen saanti on erittäin vaikeaa.
The Basque Local Action Group is Mendinet, and comprises the rural development associations, but in practice, they have scarcely any ability to influence the decisions adopted, since they merely attend a board meeting twice a year, at which they only have one of the 19 votes, which means that they carry no weight in the projects in the local government districts (comarcas), over and above running into major obstacles when it comes to funding them.
Baskimaa on Espanjan ainoa autonominen alue, jossa on vain yksi paikallinen toimintaryhmä koko aluetta varten, mikä on vastoin maaseuturahastoasetuksen säännöksiä, joissa velvoitetaan laatimaan tarkoin määritellyille seutukunnallisille maaseutualueille suunnatut aluekohtaiset strategiat.
The Basque Country is, moreover, the sole Spanish autonomous community in which there is only one Local Action Group for the entire region, in contravention of the provisions of the Feader Regulation, which make it obligatory to establish strategies for clearly defined territorial entities smaller than a region.
Voisiko Euroopan komissio tutkia, rikkooko baskihallitus maaseuturahastoasetuksessa vahvistettuja edustettavuussäännöksiä ylittämällä toimivaltuutensa Leader-ohjelman hallinnoinnissa?
Would the Commission be prepared to assess whether the Basque Government is failing to comply with the rules on representation laid down by Feader, by exceeding its remit in the management of the Leader programme?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1095/08
WRITTEN QUESTION P-1095/08
Aihe: Muiden kuin luonnossa hajoavien muovikassien kieltäminen
Subject: Ban on non-biodegradable shopping bags bearing advertising
Voiko jäsenvaltio kieltää muiden kuin luonnossa hajoavien muovikassien käytön ja jakelun ympäristösyistä?
Would it be possible for a Member State to ban the use and distribution of non-biodegradable plastic shopping bags (carrier bags) on environmental grounds?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1096/08
WRITTEN QUESTION P-1096/08
Aihe: Jätteen kuljettajia koskevien kansallisten rekisterien vastavuoroinen tunnustaminen
Subject: Mutual recognition of national registers of waste transporters
Myös parlamentti ja neuvosto ovat kyseisen vaatimuksen kannalla, ja Euroopan parlamentti on lisäksi esittänyt sitovien Euroopan tason vähimmäisnormien ottamista käyttöön kansallisten rekisterien osalta (Euroopan parlamentin ensimmäinen käsittely, 35 artikla).
Both Parliament and the Council are in favour of this, while Parliament is also seeking a binding European minimum standards regarding national registers (Article 35, European Parliament first reading).
Neuvosto katsoo, että kyseiset kansallista rekisteröintiä koskevat vähimmäisvaatimukset voidaan mahdollisesti vahvistaa (neuvoston yhteisen kannan 23 ja 24 artikla).
The Council is also in favour of minimum national registration standards (Article 23 and 24 of the common position).
Tässä direktiivissä määrätään kansallisten rekisterien perustamisesta, mutta ei niiden vastavuoroisesta tunnustamisesta.
While the directive calls for national registers, it does not refer to mutual recognition thereof.
On vältettävä se, että erillinen rekisteröinti aiheuttaa kohtuuttoman suuren hallinnollisen taakan.
It is necessary to ensure that separate registration does not become an unacceptable administrative burden.
Alankomaiden viranomaiset ovat todenneet, että jätteiden kuljettajien vastavuoroinen tunnustaminen voidaan kuitenkin vielä varmistaa, mutta ei jätedirektiivin perusteella, vaan yhteisön voimassa olevan liikennelainsäädäntöpaketin nojalla.
The Dutch Government takes the view that the mutual recognition of waste transporters can still be guaranteed, not on the basis of the directive on waste it is true, but under the European transport legislation.
Yhtyykö komissio näkemykseen, jonka mukaan sisämarkkinoilla, joilla tavarat ja palvelut liikkuvat vapaasti, on tärkeää, että jätekuljettajien kansalliset rekisterit tunnustetaan vastavuoroisesti, jotta vältetään tarpeettomien hallinnollisten taakkojen muodostuminen?
Does the Commission agree that, in an internal market characterised by the free movement of goods and services, the mutual recognition of national registers of waste transporters is important to prevent unnecessary administrative complications?
Jakaako komissio Alankomaiden viranomaisten käsityksen, jonka mukaan huolimatta siitä, että jätedirektiivissä ei nimenomaisesti säädetä kansallisten rekisteröintien vastavuoroisesta tunnustamisesta, kyseinen tunnustaminen toteutuu kuitenkin yhteisön voimassa olevan liikennelainsäädäntöpaketin perusteella?
Does the Commission share the view of the Dutch Government that, despite the specific lack of provisions regarding mutual recognition of national registers of waste transporters, mutual recognition is still guaranteed under current European transport legislation?
Mikäli käy ilmi, että edellä mainittu käsitys on virheellinen, onko komissio valmis selvittämään, miten jätteiden kuljettajia koskevien kansallisten rekisteröintien vastavuoroinen tunnustaminen voitaisiin kuitenkin varmistaa lyhyellä aikavälillä?
If not, is the Commission willing to examine how the mutual recognition of national registers of waste transporters can be guaranteed in the near future?
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1097/08
WRITTEN QUESTION P-1097/08
Aihe: Työolojen valvonta eurooppalaisten yritysten toimipisteissä kehittyvissä maissa
Subject: Monitoring of working conditions in European businesses' places of operation in developing countries
Eurooppalaiset yritykset ovat siirtäneet yhä enemmän työpaikkoja halvemman työvoiman maihin viime vuosina.
In recent years, European businesses have increasingly relocated jobs to lower-wage countries.
European Restructuring Monitor ‑keskuksen tilastojen mukaan Euroopasta siirrettiin pois jopa 2,5 miljoonaa työpaikkaa vuosina 2003–2006.
According to statistics from the European Restructuring Monitor centre, as many as 2.5 million jobs were moved from Europe between 2003 and 2006.
Eurooppalaiset yritykset perustelevat työpaikkojen siirtämistä halvemman työvoiman maihin laajoilla markkinoilla ja säästyvillä palkkakustannuksilla.
European businesses justify the relocation of jobs to lower-wage countries by invoking large markets and the savings on employees' pay.
Kyseisissä maissa ei yleensä ole minimipalkkalainsäädäntöä.
As a rule, no minimum wage legislation exists in these countries.
On esimerkkejä tapauksista, joissa eurooppalaiset yritykset maksavat Aasiassa jopa pienempiä palkkoja kuin paikalliset yritykset ja vieläpä ilman sosiaaliturvaa.
In some cases, European businesses even pay lower wages in Asia than local businesses do, and without social security into the bargain.
Jos kehittyvissä maissa tarkastetaan eurooppalaisia tehtaita, seurataan lähinnä tuotteiden laatua.
If European factories in developing countries are inspected, it is mostly to monitor the quality of the products.
Surkeisiin palkkoihin, kehnoihin työoloihin, tuotteiden ympäristövaikutuksiin tai lapsityövoiman käyttöön ei kiinnitetä huomiota.
No attention is paid to the miserable wages, poor working conditions, the environmental impact of products or the use of child labour.
Kaikki yritykset eivät noudata edes paikallisia lakeja.
Not all businesses even comply with local laws.
Julkisuudessa on kerrottu muun muassa lapsityövoiman käytöstä.
There have been public reports, inter alia , of the use of child labour.
Globalisoituvassa maailmassa on ymmärrettävää, että yrityksillä on useita toimipaikkoja, mutta yritysten pitää kantaa vastuuta myös työntekijöistä, työpaikoista ja ympäristöstä.
In a globalising world it is understandable that businesses operate in various different places, but they must also take responsibility for employees, jobs and the environment.
Näkeekö komissio, että sillä on mahdollisuuksia puuttua asiaan yhteistyössä sijaintipaikkamaiden viranomaisten kanssa?
Are there any ways in which the Commission could do something about this in cooperation with the authorities of the countries where such business operations are located?
Jos komissio näkee mahdollisuuksia, mitä ne ovat?
If such ways exist, what are they?
Näkeekö komissio muita mahdollisuuksia vaikuttaa asiaan?
Are there any other ways in which the Commission considers that it could bring influence to bear in this regard?
Komission käsityksen mukaan avoimempi kaupankäynti ja lisääntynyt kansainvälinen kilpailu kaiken kaikkiaan hyödyttävät kasvua ja työllisyyttä.
The Commission believes that more open trade and increased international competition leads to overall benefits for growth and employment.
Joillakin aloilla Euroopassa luodaan lisää työpaikkoja ja toisilla taas koetaan, että työpaikkoja siirretään kolmansiin maihin.
While jobs are being created in some sectors in Europe, others might experience that their jobs are being relocated to third countries.
On arvioitu, että EU:n ulkopuolisiin maihin on siirretty lähes 2 500 000 työpaikkaa (Enterprise Risk Managementin rakenneuudistusta ja työllisyyttä EU:ssa käsittelevä kertomus Restructuring and employment in the EU – the impact of globalisation vuodelta 2007).
The number of jobs that have been off-shored to countries outside the EU is estimated to almost 2500000 (Enterprise Risk Management (ERM) Report 2007 ‘Restructuring and employment in the EU — the impact of globalisation’).
Julkaisun mukaan on kuitenkin havaittavissa aleneva suuntaus toimintojen siirtämisessä.
The publication reports however a general tendency of decline in the relocation of activities.
Vuonna 2005 työpaikkojen menetyksistä 10 prosenttia johtui muualle siirtämisestä, kun taas vuonna 2006 vastaava luku oli 6,5 prosenttia.
While 10 % of the job losses were attributable to off-shoring in 2005, the proportion was 6.5 % for 2006.