natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012361/2011
Question for written answer E-012361/2011
Aihe: Riskipääomarahastojen koko
Subject: Size of venture capital funds
Komissio katsoo 7. joulukuuta 2011 antamassaan lehdistötiedotteessa IP/11/1513 seuraavaa:
In press release IP/11/1513, issued on 7 December 2011, the Commission pointed out that
”Eurooppalaiset riskipääomarahastot ovat – – keskimäärin – – kaukana optimaalisesta koosta, jota monipuolisen sijoitusstrategian noudattaminen edellyttää, joten ne eivät voi antaa merkittävää pääomapanosta yksittäisille yrityksille ja siten tuottaa todellisia vaikutuksia. – – Taloudelliset selvitykset osoittavat, että riskipääomarahastoilla voi olla merkittävä vaikutus niihin teollisuudenaloihin, joihin ne sijoittavat, kun rahaston koko on vähintään 280 miljoonaa euroa.”
‘the average European venture capital fund is small and far beneath the optimal size necessary for a diversified investment strategy to make a meaningful capital contribution to individual companies and thereby produce real impact. … Economic studies show that venture capital funds can make a real difference for the industries they invest in once their size reaches approximately EUR 280 million’.
EU:n eri jäsenvaltioiden taloustilanne on hyvin erilainen, ja suurta vaihtelua on myös pääomarahastojen koossa ja lukumäärässä EU:n sisällä.
There is, however, a wide range of variation within the EU both in terms of the economic situation in individual Member States and in terms of the size and number of venture capital funds.
Onko komissiolla käytettävissään omia tai muita ulkoisia tutkimuksia, joiden tulokset olisivat samansuuntaisia muiden EU:n jäsenvaltioiden osalta?
Does the Commission have any studies of its own or other external studies containing similar findings as far as other Member States are concerned?
Riippuuko riskipääomarahaston optimaalinen koko komission näkemyksen mukaan kunkin maan valuutasta, palkkatasosta, infrastruktuurista, siellä käytettävissä olevista muista mahdollisuuksista saada pääomaa ja/tai maan yleisestä taloustilanteesta?
Does the optimal size of a venture capital fund depend, in the Commission’s opinion, on the local currency, wages, the existing infrastructure, the means available locally for raising capital from elsewhere, and/or the overall economic situation in the country in question?
Katsooko komissio, että riskipääomarahastoja koskeva yhtenäinen sääntely hyödyttäisi samalla tavoin kaikkien jäsenvaltioiden pk-yrityksiä, vai voisiko pyrkimyksestä kohti tällaisten rahastojen ”optimaalista kokoa” olla haittaa joidenkin valtioiden pk-yrityksille?
Does the Commission believe that SMEs in all Member States would benefit equally if venture capital funds were subject to uniform regulation, or would it be the case that SMEs and funds in some Member States might be placed at a disadvantage if attempts were made to achieve an ‘optimal’ fund size?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012362/2011
Question for written answer E-012362/2011
Aihe: Komission selvitys pk-yritysten menestymisestä riskipääoman avulla
Subject: Commission evidence of the success of SMEs using venture capital
Komission 7. joulukuuta 2011 antamassa lehdistötiedotteessa IP/11/1513 todetaan:
In its press release IP/11/1513 of 7 December 2011, the Commission states that:
”Komission tekemä selvitys osoittaa, että yritys, jolla on pitkäaikaisia riskipääomasijoittajia, menestyy paremmin kuin yritys, jonka täytyy turvautua lyhytaikaiseen pankkirahoitukseen.”
‘Evidence examined by the Commission shows that a company with long-term venture capital investors is more successful than a company that needs to rely on short-term finance from banks.’
Mitä sellaisia asiakirjoja komissiolla on käytettävissään, joista tämä ilmenee?
What evidence does the Commission have to back up this claim?
Minkä perusteita yrityksen ”menestyksen” arvioinnissa käytettiin?
What criteria were used to assess the ‘success’ of a company?
Mistä valtioista nämä tiedot ovat lähtöisin tai ne tiedot, joihin komission käytettävissä olevat asiakirjat perustuvat?
Which countries provided these data or the data contained in the evidence examined by the Commission?
Kuka on tutkinut tai analysoinut nämä tiedot ja miten tutkimus tai analyysi rahoitettiin?
Who collected/analysed these data and how was the data collection/analysis financed?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012363/2011
Question for written answer E-012363/2011
Aihe: Riskipääomasijoittajien arvioinnista johtuva pk-yritysten menestys
Subject: SME success: role of screening by venture capital investors
Komission 7. joulukuuta 2011 antamassa lehdistötiedotteessa IP/11/1513 todetaan:
In press release IP/11/1513, issued on 7 December 2011, the Commission states that:
”Yritys, jolla on pitkäaikaisia riskipääomasijoittajia, menestyy paremmin kuin yritys, jonka täytyy turvautua lyhytaikaiseen pankkirahoitukseen.
‘a company with long-term venture capital investors is more successful than a company that needs to rely on short-term finance from banks.
Tämän katsotaan yleensä johtuvan siitä perinpohjaisesta arvioinnista, jonka riskipääomarahasto tekee ennen kuin se investoi yritykseen.”
This is commonly attributed to the rigorous screening that a venture capital fund undertakes prior to investing in a company’.
Onko komissiolla tutkimuksia, asiakirjoja tai perusteltu arvio siitä, miksi riskipääomasijoittajien tekemä arviointi nähtävästi tekee pk-yrityksistä menestyvämpiä?
Does the Commission have studies, documents, or a substantiated assessment showing why screening by venture capital investors apparently makes small and medium-sized enterprises (SMEs) more successful?
Onko mahdollista, että menestys ei johdu itse arvioinnista vaan siitä, että riskipääomasijoittajat sijoittajat yksinomaan pk-yrityksiin, joiden menestysmahdollisuudet jo sinällään ovat hyvät?
Is it possible that it is not screening as such which makes SMEs more successful, but the fact that venture capitalists invest only in SMEs whose prospects of success are good in any case?
Mikäli kyllä, onko mahdollista, että nämä yritykset olisivat menestyneet myös muiden rahoitusmahdollisuuksien avulla?
If the answer is yes, does that mean that the companies concerned would have been just as successful had they availed themselves of other financing opportunities?
Mikäli kyllä, onko mahdollista, että riskipääomasijoittajat eivät vaikuta pk-yritysten menestykseen?
If that is so, could the implication be that the contribution of venture capital funds has no bearing on the success of SMEs?
Jos komissio on sitä mieltä, että riskipääomasijoittajat vaikuttavat yrityksen menestykseen:
If the Commission is of the opinion that venture capital investors do contribute to a company’s success,
Onko pk-yrityksille, jotka eivät löydä riskipääomasijoittajia, mahdollista muiden toimenpiteiden (kuten yrityksen perustajan jatkokoulutus, valtion tai EU:n edulliset luotot jne.) avulla taata ne edut, joita riskipääomasijoitukset tavallisesti tarjoavat?
Are there ways of ensuring (e.g. through further training for company founders, soft state or EU loans, etc.) that SMEs which failed to attract venture capitalist investors could benefit from the advantages normally afforded by support from a venture capital fund?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012364/2011
Question for written answer E-012364/2011
Aihe: Reilun tuotannon sertifikaatti – ”Fair Production” -sinetti
Subject: Fair production certification: a ‘Fair Production’ label
Reilun kaupan sinetti on Euroopan unionin sisällä laajalti tunnettu ja arvostettu merkki reilujen periaatteiden mukaisesti myydyistä tuotteista.
The ‘Fair Trade’ label is a well-known and widely recognised logo in Europe for fairly traded products.
Sen avulla kuluttajille on tarjolla erityinen valikoima teollisuus- ja maataloustuotteita, joiden tuottajat saavat tuotteestaan asianmukaisen vähimmäishinnan.
It allows consumers to select manufactured and agricultural products for which producers receive a decent minimum price for their product.
Tiedotusvälineet ja kansalaisjärjestöt kertovat kuitenkin jatkuvasti työntekijöiden riistämisestä tehtaissa etenkin Aasiassa.
Time and again there are reports in the media and from NGOs regarding the exploitation of workers in factories, particularly in Asia.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012365/2011
Question for written answer E-012365/2011
Rikolliset yhteenliittymät hyödyntävät ”rahanpesua” voidakseen käyttää rikollisten toimien avulla hankittua rahaa rahoitustoimissa.
Criminal groups have money gained through criminal activity ‘laundered’ to be able to use it in financial transactions.
Päätöslauselmassa 2010/2309(INI) parlamentti kehotti komissiota useisiin eri toimiin, jotka koskevat myös ”rahanpesua”.
In Resolution 2010/2309(INI) Parliament called on the Commission to take a number of measures with regard to money laundering.
Onko komissiolla käytettävissään tietoja tai arvioita EU:n jäsenvaltioissa vuosittain ”pestävän” rahamäärän suuruudesta jäsenvaltioittain?
Does the Commission have data or estimates as to the amount of money laundered in each EU Member State per year?
Onko komissiolla käytettävissään tietoja tai arvioita siitä, minkä suuruinen rahamäärä vuodesta 2005 vuoteen 2011 jäsenvaltioissa vuosittain takavarikoitiin rikollisten yhteenliittymien torjunnan yhteydessä?
Does the Commission have data or estimates as to the amount of money confiscated between 2005 and 2011 in the Member States as part of the fight against organised crime?
Onko komissiolla tietoa, missä EU:n ulkopuolisissa maissa Euroopan unionissa harjoitetun rikollisen toiminnan avulla hankittuja rahoja ”pestään”?
Does the Commission have information detailing the non-EU countries in which money from criminal activities in the EU is most likely to be laundered?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012366/2011
Question for written answer E-012366/2011
Aihe: Aineellinen puute kaupungeissa ja maaseudulla
Subject: Material deprivation in urban and rural areas
Alueellisessa vuosikirjassaan 2011 (Regional Yearbook 2011) Euroopan unionin tilastotoimisto (Eurostat) kirjoittaa seuraavasti:
In its ‘Regional Yearbook 2011’, Eurostat writes:
”Kuudessa [Romaniaa ja Bulgariaa] heikommin sijoittuneessa valtiossa – Latviassa, Unkarissa, Liettuassa, Puolassa ja Kreikassa – aineellinen puute on yleisempää maaseudulla kuin kaupunkialueilla, mutta ero on huomattavasti pienempi.
‘For the six countries ranked below [Romania and Bulgaria] — Latvia, Hungary, Lithuania, Poland, Slovakia and Greece — deprivation is more prevalent in rural areas than in urban areas, but the gap is significantly smaller.
Onko nämä jäsenvaltioiden erilaiset tilanteet – yhtäältä maaseudun ja toisaalta erityisesti kaupunkien köyhyys – otettu huomioon tähänastisissa ohjelmissa EU:n elintason kohottamiseksi?
Have these differing situations of the Member States — poverty being on the one hand primarily a rural phenomenon and on the other hand primarily an urban one — been taken into account in programmes to raise living standards in the EU to date?
Päätöslauselmassa 2011/2052(INI) parlamentti suosittelee toimenpiteitä köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan, muun muassa ”köyhyyden torjuntaa kaupungeissa ja maaseudulla”.
In its Resolution 2011/2052(INI), Parliament recommended measures against poverty and social exclusion, including combating poverty in urban and rural areas.
Mitä konkreettisia toimenpiteitä komissio tällä hetkellä suunnittelee tätä varten?
What specific measures is the Commission currently preparing?
Milloin komissio ehdottaa niitä parlamentille ja neuvostolle?
When will the Commission propose them to Parliament and the Council?
Mitä muita toimenpiteitä komissio lisäksi suunnittelee?
What further measures is the Commission planning?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012367/2011
Question for written answer E-012367/2011
Aihe: Radioaktiivisen ydinjätteen loppusijoituspaikan etsintä
Subject: Search for a permanent storage site for radioactive nuclear waste
Tämän vuoden marraskuussa kuljetettiin viimeinen erittäin radioaktiivista ydinjätettä sisältävä Castor-säiliö (radioaktiivisen materiaalin säilyttämiseen ja kuljettamiseen tarkoitettu säiliö) La Haguen jälleenkäsittelylaitoksesta Ranskasta ydinjätteen väliaikaiseen varastointipaikkaan Saksan Gorlebeniin.
In November 2011 the most recent consignment of Castor containers which are used to store highly radioactive nuclear waste and transport it from the French reprocessing plant in La Hague was moved to the interim storage site in Gorleben, Germany.
Tähänastisia kuljetuksia on aina protestoitu Ranskassa ja Saksassa.
Every consignment has been met with public protests in France and Germany.
Toistaiseksi Euroopan unionissa ei ole yhtäkään erittäin radioaktiivisen ydinjätteen loppusijoituspaikkaa.
As yet, there is no permanent storage site for highly radioactive waste in the EU.
Miten EU osallistuu radioaktiivisen jätteen loppusijoituspaikan etsintään?
To what extent is the European Union involved in the search for a permanent storage site for radioactive waste?
Miten komissio tukee yksittäisiä EU:n jäsenvaltioita erittäin radioaktiivisen jätteen loppusijoituspaikan etsinnässä?
What resources does the Commission allocate to individual EU Member States to help them in their search for a permanent storage site for highly radioactive waste?
Onko EU:lla tukivaroja, joilla voidaan tukea erityisesti loppusijoituspaikkojen etsintää jäsenvaltioissa?
Is there special funding which Member States can use for this purpose?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012368/2011
Question for written answer E-012368/2011
Aihe: Sähköntuotanto aavikkohankkeen avulla
Subject: Energy produced by the desert project
Tiedotusvälineiden tietojen mukaan komissio suhtautuu myönteisesti yhteistyöhön Desertec-aavikkosähköhankkeen (Saksa) ja sen ranskalaisen vastineen Medgridin kumppanien välillä.
According to media reports, the Commission welcomes the cooperation between the partners of the DESERTEC desert energy project (Germany) and its French counterpart Medgrid.
Pitkällä aikavälillä kyseisellä sähköllä pitäisi voida kattaa 15 prosenttia Euroopan tarpeesta.
The long-term goal is to provide 15 % of Europe’s energy needs via this project.
Yhteisyritykseen kuuluu muun muassa energiakonserni E.ON, Deutsche Bank sekä teknologiakonsernit ABB ja Siemens.
Among other members of the consortium are the energy company E.ON, Deutsche Bank and the technology companies ABB and Siemens.
Rahoitetaanko kyseinen hanke tarkoituksella vain siihen osallistuvien yksityisten sijoittajien toimesta?
Is this project financed specifically and solely by the private investors concerned?
Jos rahoitetaan, tietääkö komissio kuinka paljon kukin yksityinen toimija on sijoittanut hankkeeseen?
If so, does the Commission know how much each individual private stakeholder has invested in the desert project?
Tukeeko myös Euroopan unioni hanketta taloudellisesti?
Does this project also receive financial assistance from the European Union?
Jos tukee, millä tavalla ja kuinka suuri sen osuus on?
If so, in what form and how large is the share?
Millä tavalla komissio vaikuttaa tuotetun sähkön jakeluun EU:ssa?
How will the Commission be able to influence the distribution within the EU of the electricity generated?
Mistä vuodesta alkaen eurooppalainen sähkönkäyttäjä voi odottaa saavansa kyseisessä aavikkohankkeessa tuotettua sähköä, ja johtaako se hintojen laskuun Euroopan sähkönjakelussa?
From which year can the European energy consumer expect to be able to use energy supplied by this desert project, and will it lead to a reduction in the price of European electricity?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012371/2011
Question for written answer E-012371/2011
Aihe: Kahdenkymmenen silmälasikaimaanin huono kohtelu
Subject: Mistreatment of 20 spectacled caiman crocodiles
Haluaisin esittää komissiolle kysymyksiä tapauksesta, jossa 20 silmälasikaimaania tuotiin vuoden 2010 loppupuolella Kyprokseen ja sen jälkeen lopetettiin.
I would like to ask the Commission questions regarding the case of 20 spectacled caiman crocodiles, which were imported and subsequently destroyed in late 2010 in Cyprus.
Yhdistyneen kuningaskunnan eläinsuojeluyhdistys on laatinut tapauksesta raportin:
The UK Animal Protection Agency has issued a report on the case:
Voiko komissio kertoa, mitkä Euroopan unionin lait mahdollisesti kattavat tämän aiheen, ja ilmoittaa, aikooko komissio ottaa tapauksen käsiteltäväkseen?
Can the Commission tell me what, if any, EC laws cover this issue and if it intends to take up the case?
Jatkaako komissio työtä selvittääkseen tosiseikat ja hankkiakseen Kyproksen viranomaisilta (eläinten terveydestä ja hyvinvoinnista vastaava osasto) kaikki asiakirjat, jotka koskevat erityisesti seuraavia seikkoja:
Will the Commission be following up to establish the facts and full documentation from the Cypriot authorities (Animal Health and Welfare Division) especially relating to:
Minkälaisissa fyysisissä olosuhteissa eläimiä säilytettiin?
What physical conditions were the animals housed in?
Mitä menetelmiä eläinten hoidossa käytettiin?
What husbandry protocols were in place for the animals?
Olivatko eläinten hoidossa käytetyt menetelmät asianmukaisia?
Were husbandry protocols appropriate or inappropriate?
Kuka tarkalleen vastasi eläinten lopettamisesta?
By whom exactly were the animals euthanised?
Aikooko komissio tutkia, miten CITES-yleissopimuksen (uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskeva yleissopimus) perusteella päädyttiin tulokseen, että Kyproksen viranomaiset olisivat hoitaneet tilanteen sääntöjen mukaisesti?
Will the Commission be investigating how CITES (Convention on International Trade in Endangered Species) came to the conclusion that the Cypriot authorities had handled the situation within the rules?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012373/2011
Question for written answer E-012373/2011
Aihe: Valtion omistamien sijoitusyhtiöiden oikea hallinnointi
Subject: Proper administration of sovereign wealth funds
Komissio toteaa 27. helmikuuta 2008 antamassaan tiedonannossa KOM(2008)0115 seuraavaa: ”Jotta pelkoihin poliittisten ja muiden ei-kaupallisten näkökohtien vaikutuksesta rahaston toimintaan voidaan puuttua, on oltava selvää, missä määrin poliittinen sekaantuminen sijoitusyhtiön toimintaan on mahdollista.”
In its communication of 27 February 2008 (COM(2008)0115), the Commission states that: ‘Clarity about the degree of possible political interference in the operation of a SWF [sovereign wealth fund] is a prerequisite for addressing concerns about the existence of political and other non-commercial considerations in the operation of a fund.’
Komissio esittelee 4.3 kohdan a) alakohdassa joukon ”Hyvän hallinnoinnin periaatteita”.
It goes on (under point 4.3(a)) to list ‘Principles of good governance’, namely: —
sellaisen sijoituspolitiikan laatiminen ja julkaiseminen, jossa määritellään sijoitusyhtiön sijoitustoiminnan yleistavoitteet —
the development and issuance of an investment policy that defines the overall objectives of SWF investment; —
yhtiön toiminnallinen itsenäisyys sille määriteltyjen tavoitteiden saavuttamisessa —
the existence of operational autonomy for the entity to achieve its defined objectives; —
sijoitusyhtiön suhdetta valtionhallintoon koskevien yleisperiaatteiden julkaiseminen —
public disclosure of the general principles governing a SWF’s relationship with governmental authority; —
lahjomattomuuden takaavien sisäisen hallintotavan yleisperiaatteiden julkaiseminen —
the disclosure of the general principles of internal governance that provide assurances of integrity; —
riskienhallintastrategioiden laatiminen ja julkaiseminen.
the development and issuance of risk-management policies.
Ovatko komission tietojen mukaan kaikki EU:n ulkopuolisissa maissa sijaitsevat ja EU:ssa aktiivisesti toimivat valtion omistamat sijoitusyhtiöt noudattaneet esitettyjä periaatteita tiedonannon julkaisemisen jälkeen?
To the Commission’s knowledge, have all the non-EU sovereign wealth funds operating within the EU observed these principles since the communication was published?
Jos eivät, minä vuonna ja mitkä EU:n ulkopuoliset valtion omistamat sijoitusyhtiöt ovat rikkoneet periaatteita ja mitä niistä?
If not, which non-EU sovereign wealth funds breached which of the principles, and in which years?
Määrättiinkö kyseisille sijoitusyhtiöille seuraamuksia?
Were the sovereign wealth funds in question penalised for such breaches?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012374/2011
Question for written answer E-012374/2011
Aihe: Valtiollisten sijoitusrahastojen avoimuus
Subject: Transparency in relation to sovereign wealth funds
Komissio toteaa 27. helmikuuta 2008 antamassaan tiedonannossa KOM(2008)0115 seuraavaa: ”Läpinäkyvyys sinällään lisää vastuullisuutta.
In its communication of 27 February 2008 (COM(2008)0115), the Commission states that ‘[…] transparency promotes accountability.
Valtioiden omistamien sijoitusyhtiöiden tapauksessa läpinäkyvyys ei ainoastaan palvele markkinakuria, vaan myös ehkäisee valtioiden puuttumista sijoitustoimintaan.”
In the case of SWFs [sovereign wealth funds], transparency not only serves to foster market discipline, but also reduces the incentives for any government intervention.’
Jäljempänä komissio luettelee ”harkittavia läpinäkyvyyskäytäntöjä”.
It then lists ‘transparency practices that could be considered’.
Millaiset avoimuussäännöt koskevat tällä hetkellä EU:ssa toimivia EU:n ulkopuolisten maiden valtiollisia sijoitusrahastoja?
What transparency rules currently apply to non-EU sovereign wealth funds operating within the EU?
Mitkä EU:ssa toimivat EU:n jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden valtiolliset sijoitusrahastot ovat rikkoneet näitä sääntöjä kerran tai jopa toistuvasti helmikuun 2008 jälkeen?
Which of the EU and non-EU sovereign wealth funds operating within the EU have broken such rules at any time, or indeed more than once, since February 2008?
Mitkä EU:ssa toimivat EU:n jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden valtiolliset sijoitusrahastot noudattavat jo nykyisin tiedonannossa KOM(2008)0115 määriteltyjä ”harkittavia läpinäkyvyyskäytäntöjä”?
Which of the EU and non-EU sovereign wealth funds operating within the EU are already following the transparency practices listed for consideration in communication COM(2008)0115?
Valmisteleeko komissio parhaillaan uusia sääntelytoimia tai suosituksia, jotka koskevat valtiollisia sijoitusrahastoja?
Is the Commission currently working on further regulations or conduct recommendations for sovereign wealth funds?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012375/2011
Question for written answer E-012375/2011
Aihe: Analyysi välineistä valtion omistamien sijoitusyhtiöiden väliintuloon reagoimiseksi
Subject: Analysis of tools facilitating reaction to sovereign wealth fund intervention
Onko komissio laatinut tällaisen analyysin?
Has the Commission carried out such an analysis?
Jos on, millaisia olivat tulokset?
If so, what were its findings?
Onko komission käytössä analyysia, jossa on huomioitu Lissabonin sopimuksessa sovitut uudistukset ja muutokset?
Does the Commission have access to analytical information of this kind which takes account of new developments and modifications resulting from the Lisbon Treaty?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-012376/2011
Question for written answer E-012376/2011
Aihe: Valtion omistamien sijoitusyhtiöiden toiminta
Subject: Sovereign wealth fund operations
Komissio kirjoitti tiedonannossa KOM(2008)0115 seuraavaa: ”Jotta pelkoihin poliittisten ja muiden ei-kaupallisten näkökohtien vaikutuksesta rahaston toimintaan voidaan puuttua, on oltava selvää, missä määrin poliittinen sekaantuminen sijoitusyhtiön toimintaan on mahdollista.”
In its communication COM(2008)0115, the Commission indicates that ‘clarity about the degree of possible political interference in the operation of a SWF is a prerequisite for addressing concerns about the existence of political and other non-commercial considerations in the operation of a fund’.
Mitä valtion omistamia sijoitusyhtiöitä komission tiedon mukaan tällä hetkellä on olemassa?
To the Commission's knowledge, what sovereign wealth funds are now in existence?
Kuinka suuret varat niillä on ja minkä valtioiden hallinnassa ne ovat?
What are the amounts at their disposal and which countries control them?