natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jotta voitaisiin saavuttaa tavoite yhtenäisestä ilmatilasta ja ilmaliikenteen hallintaan liittyvien kustannusten vähentämisestä 50 prosentilla, on selvästikin välttämätöntä pitää yllä lentoyhtiöiden mahdollisuutta tehdä valinta kahden palveluntarjoajan välillä, millä estettäisiin markkinoiden monopolisoituminen, ja lisäksi on syytä taata, että ilmaliikennepalvelujen tarjoajat varmistavat kahden tiedonsiirtopalvelujen tarjoajan kanssa yhteensopivat palvelut.
In order to achieve the Single Sky objective of a 50 % reduction in ATM-related costs, it would appear necessary to maintain the possibility for airlines to choose between the two providers, avoiding any monopoly effects on the market, and therefore to ensure that ATS providers provide services that are compatible with the two data link services providers.
Voisiko komissio tähän liittyen ilmoittaa, millä toimenpiteillä pyritään varmistamaan, että jäsenvaltiot ja niiden ilmaliikennepalvelut soveltavat asianmukaisesti asetuksen (EY) N:o 29/2009 5 artiklan 4 kohtaa?
In this context, could the Commission indicate what measures are envisaged in order to ensure that Article 5(4) of Regulation (EC) No 29/2009 is correctly applied by the Member States and their ATS providers?
Aikooko komissio myös tarkentaa, mitä ”tarvittavien järjestelyiden” piiriin kuuluu?
Does the Commission intend, in particular, to define ‘appropriate arrangements’ more precisely?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-007253/2011
Question for written answer P-007253/2011
Haluaisin esittää kirjallisten kysymysten E‑1087/10 ja E‑005038/2011 lisäksi seuraavat täydentävät kysymykset komissiolle: 1.
Further to my Written Questions E‑1087/10 and E‑005038/2011, I should like to put the following supplementary questions to the Commission: 1.
Vastauksessaan kirjallisen kysymyksen E‑1087/10 kysymyksiin 2–4 komissio totesi, ettei se tiennyt parlamentin jäsenen esittämistä seikoista ja väitteistä mutta että se aikoo tutkia asiaa.
In reply to questions 2-4 in Question E‑1087/10, the Commission stated that it ‘is not aware of the facts and allegations made by the Honourable Member but will investigate the matter.’
Tästä on kulunut yli vuosi, joten voiko komissio antaa nyt selvityksen kyseisen tutkimuksen tuloksista? 2.
After more than a year, can the Commission now provide a report on the results of that investigation? 2.
Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E‑005038/2011 ja vastauksena siihen, että Belgia ei noudata asetuksen 1794/2006 mukaisia velvollisuuksiaan, komissio toteaa: ”Komission seurannan osalta on käynnissä virallinen rikkomusmenettely, ja komissio odottaa edelleen tietoja.”
In reply to Question E‑005038/2011 and the fact that Belgium is failing to comply with its obligations under Regulation 1794/2006, the Commission states: ‘Concerning the follow-up by the Commission, a formal infringement procedure is ongoing and the Commission is still waiting for information.’
Voiko komissio kertoa tarkalleen, missä vaiheessa rikkomismenettely on tällä hetkellä ja kuinka paljon aikaa käytetään tähän asiaan? 3.
Can the Commission indicate precisely at what stage this infringement procedure is at present and how much time will be devoted to the subject? 3.
Voiko komissio toimittaa asetuksen 1794/2006 johdanto-osan 9 kappaleessa mainitun kertomuksen? 4.
Can the Commission provide the report referred to in Regulation 1794/2006, Recital 9? 4.
Voiko komissio toimittaa asetuksen 1794/2006 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun uusimman luettelon lentokentistä, joita poikkeus koskee, mukaan lukien tarkan luettelon kyseisistä lentokentistä Belgiassa, tarkan ilmakuljetustapahtumien määrän sekä lennonvarmistuspalvelujen aiheuttamat kulut jokaisella Belgian lentokentällä, jota poikkeus koskee? 5.
Can the Commission provide the most recent list of exempted airports, referred to in Article 1(5) of Regulation1794/2006, including a specific list of exempted airports in Belgium, the precise number of air transport movements per exempted airport in Belgium and the cost of the air navigation services per exempted airport in Belgium? 5.
Voiko komissio antaa Belgian toimittaman tuoreimman (perustellun) päätöksen, johon viitataan asetuksen 1794/2006 1 artiklan 6 kohdassa ja johon kuuluu yksityiskohtainen luettelo, jossa on Belgiaa koskevat luvut ja mahdolliset poikkeukset?
Can the Commission provide the most recent (substantiated) decision submitted by Belgium, referred to in Article 1(6) of Regulation1794/2006, including a detailed list containing figures and possible derogations with respect to Belgium?
Mitä belgialaisia lentokenttiä erityisjärjestelyt koskevat, kuinka monta ilmakuljetustapahtumaa jokaista lentokenttää kohti niihin kuuluu ja mitä kuluja niistä aiheutuu? 6.
Which Belgian airports are covered by these special arrangements, how many air transport movements per airport are involved and what are the costs involved? 6.
Kaikkien jäsenvaltioiden (tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen) piti hyväksyä 30. kesäkuuta 2011 mennessä suorituskykysuunnitelma, joka koskee suorituskyvyn kannalta keskeisiä osa-alueita (kapasiteettia, viivästyksiä ja kustannustehokkuutta).
By 30 June 2011, all Member States (or functional airspace blocks) were required to adopt a performance plan with regard to the key performance areas (capacity, delays and cost efficiency).
Toimittiko Belgia suunnitelman ajallaan?
Did Belgium submit its plan on time?
Jos toimitti, millainen se on verrattuna muiden jäsenvaltioiden suorituskykysuunnitelmiin?
If so, how does it relate to the performance plans of the other Member States?
Jos ei toimittanut, mikä on viivästyksen syy ja mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tässä asiassa? 7.
If not, what is the reason for the delay and what action will the Commission be taking in this matter? 7.
Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-005038/2011 komissio myönsi, että Belgialle lähetettiin myös lisätietoja koskeva pyyntö, jonka tarkoituksena on selventää tilannetta, joka liittyy valtiontukia koskevan lain soveltamiseen.
Finally, in its reply to Question E‑005038/2011, the Commission acknowledged that ‘a request for information was also sent to Belgium with a view to clarifying the situation with regard to the application of state aid law’.
Onko Belgia vastannut vielä?
Has Belgium responded yet?
Jos on, mikä on lopputulos?
If so, what is the outcome?
Jos ei ole, milloin Belgian voidaan odottaa vastaavan?
If not, when can we expect a reply from Belgium?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-007303/2011
Question for written answer P-007303/2011
Aihe: Syrjäisimmät alueet vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä
Subject: The most remote regions and the multiannual financial framework 2014‑20
Selitystä ei ole annettu siitä, mikä on johtanut näiden vähennysten tekemiseen, kuinka paljon varoja syrjäisimmillä alueilla on käytettävissä tai onko näiden alueiden käytettävissä jokin erityinen tukiväline, joka sisältyy uusiin ehdotettuihin ohjelmiin.
No reason has been given for these cuts, nor has it been made clear how much will be granted to the MRR or even whether they will be able to benefit from any specific support instrument for the proposed new programmes.
Edellä mainitun tiedonannon viimeisellä sivulla olevassa budjettikehyksessä mainitaan ainoastaan, että syrjäisimmille alueille osoitettavia määrärahoja vähennetään.
The abovementioned communication, in the budgetary framework it presents on the last page, does not mention the cut in funding for the MRR.
On olemassa epäilyksiä siitä, millaista tukea ja millaisen budjetin komissio aikoo panna täytäntöön syrjäisimpien alueiden osalta.
Given the above, as well as the continued doubts over what type of support and budget the Commission intends to implement in the MRR, can the Commission clarify the matter and explain the reasons for the reduction in the allocation under the proposed budget submitted?
Voisiko komissio selventää tämän asian ja esittää perusteluja edellä mainittuun budjettiehdotukseen sisältyvälle määrärahojen vähennykselle sekä kertoa, jättikö komissio huomioimatta ponnistelujen asteittaisen vähentymisen tiukempien säästötoimenpiteiden saavuttamiseksi, kun otetaan huomioon, että kyseessä on entistä haavoittuvaisempi tilanne?
Can it also clarify whether it has ignored the degressive character of the effort required in pursuit of policies calling for greater rigour and austerity in times of increased vulnerability?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-007304/2011
Question for written answer P-007304/2011
Aihe: Kilpailun, kuluttajien oikeudet ja ympäristön vaarantava Bulgarian lakialoite
Subject: Draft Bulgarian law which threatens competition, consumer rights and the environment
Bulgarian tasavallan kansalliskokoukselle esitettiin 11. heinäkuuta 2011 jätehuoltoa koskeva kiistelty lakialoite, jolla vaarannetaan ympäristö, kuluttajien oikeudet ja yritystoiminta Bulgariassa ja rikotaan Bulgarian ja EU:n lainsäädäntöä.
On 11 July 2011 a controversial bill on waste management was tabled in the Bulgarian National Assembly, which not only threatens the environment, the rights of ordinary citizens and the business community in Bulgaria, but also runs counter to national and EC law.
Uudella lakialoitteella säädetään seuraavista: myönnettyjen, toistaiseksi voimassa olevien lupien korvaaminen lupajärjestelmällä, jonka perusteet ovat epäselviä ja määrittämättömiä, perusteeton vaatimus pienille ja keskisuurille yrityksille rahamäärältään kohtuuttoman pankkitakauksen esittämisestä sekä yksityisten jätehuoltolaitosten sulkeminen.
The new draft law introduces the following: replacement of the previously issued unlimited licences with a permit system based on unclear and imprecise criteria; a requirement to produce a bank guarantee, the purpose of which is unclear and the size of which is unrealistic for small and medium-sized businesses; the closure of private waste deposit sites.
Lakialoitteen seurauksena jätteisiin liittyvä toiminta keskitetään useille yrityksille, jolloin kyseiset yritykset saavat kilpailuedun, jota ei voida hyväksyä, ja pienet ja keskisuuret yritykset jäävät toiminnan ulkopuolelle, vaikka ne ovat talouden keskiössä paitsi Bulgariassa myös kaikkialla EU:n alueella.
The law will lead to the concentration of the waste business in the hands of a few firms, the creation of an unacceptable competitive advantage and the dislocation of small and medium-sized enterprises, which form the basis of the economy not only in Bulgaria but in the EU as a whole.
Kansalaiset voivat toimittaa kotitalousjätteensä ilmaiseksi ja ilman korvausta vain kunnallisille kaatopaikoille.
At the same time the public will be obliged to deposit their household waste free of charge and without payment solely in municipal waste tips.
Koska jätteidenkäsittelypisteitä ei ole tarpeeksi ja kansalaisille ei enää tarjota kannusteita, jätekeräysten määrä vähenee ja laittomien kaatopaikkojen määrä kasvaa, mikä vaikuttaa ennennäkemättömästi ympäristöön ja kansanterveyteen.
The shortage of waste deposit sites and the removal of incentives for the public will reduce the amount of such waste collected and will result in the creation of а great number of unregulated waste disposal sites with unforeseeable consequences for the environment and public health.
Ottaen huomioon vakavat kielteiset vaikutukset, jotka aiheutuvat tämän lain antamisesta, haluan kysyä seuraavaa: Onko komissiota kuultu tästä lakialoitteesta, ja ovatko Bulgarian viranomaiset ilmoittaneet komissiolle sen tulevasta soveltamisesta?
Given the disastrous consequences of the adoption of this law, I would like to ask whether the Commission was consulted about the bill and whether it has been informed by the Bulgarian authorities about its future application.
Aikooko komissio tarkastella sitä, vastaako lakialoite EU:n lainsäädäntöä etenkin kilpailun, kuluttajansuojan ja ympäristönsuojelun alalla?
Does the Commission intend to examine the compliance of this law with EU legislation, in particular in the areas of competition, consumer protection and impact on the environment?
Edellä kuvatut olosuhteet huomioon ottaen pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
The following specific questions also arise: 1.
Katsooko komissio, että vaatimus siitä, että metallijätteiden keräyspaikkojen on sijaittava vain sellaisilla alueilla, joiden osalta on hyväksytty yleisiä kehityssuunnitelmia ja joilla käytössä on lupajärjestelmä, ja vaatimus pankkitakauksen esittämisestä eivät vastaa kilpailun ja vapaiden markkinoiden periaatteita? 2.
Does the Commission consider that the stipulation that collection yards for metal waste may exist only in regions covered by an approved development plan, the introduction of a licensing system, and the imposition of the requirement to produce a bank guarantee amount to an infringement of the principles of competition and a free market? 2.
Katsooko komissio, että vaatimus siitä, että kansalaiset saavat toimittaa jätteitään vain kunnallisille kaatopaikoille ilman korvausta, ei vastaa EU:n lainsäädännössä vahvistettuja kuluttajanoikeuksia? 3.
Does the Commission consider that the obligation for the public to deposit their waste solely and exclusively in municipal sites, and only without payment, is in breach of consumer rights laid down in European legislation? 3.
Katsooko komissio, että lakialoite sen nykyisessä muodossa johtaa jätteiden laittoman keräämisen yleistymiseen ja merkittäviin, ympäristöön ja kansanterveyteen kohdistuviin kielteisiin vaikutuksiin?
Does the Commission consider that the bill in its current form will lead to an increase in the unregulated collection of waste and to significant negative consequences for the environment and public health?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-007305/2011
Question for written answer P-007305/2011
Aihe: Karpaattien alue
Subject: Carpathian region
Karpaatteihin kuuluu köyhiä, harvaanasuttuja, taloudellisesti ja sosiaalisesti heikosti kehittyneitä alueita, joiden väestö-, kulttuuri- ja raaka-ainepotentiaali on kuitenkin suuri.
The Carpathian area includes poor, sparsely populated regions with low levels of social and economic development, but which have significant human, cultural and resource potential.
Alueet kamppailevat useiden ongelmien kanssa, kuten maan hylkäämisen, ammatillisten näkymien puuttumisesta johtuvan suuren muuttoliikkeen, metsäalueiden hävityksen, ympäristön saastumisen, luonnonvarojen liikahyödyntämisen ja infrastruktuurin riittämättömyyden kanssa.
These regions are faced with a range of problems, including: land abandonment, significant emigration caused by the lack of job opportunities, deforestation, environmental pollution, overexploitation of natural resources and inadequate infrastructure.
Euroopan unionin viimeisimmän laajentumisen jälkeen Karpaattien alueesta tuli strategisesti sekä maantieteellisesti että poliittisesti merkittävä ja samalla siitä tuli Euroopan unionin itäinen raja ja sen vakauden tae.
After the European Union's most recent enlargement, the Carpathian region took on strategic importance both geographically and politically, becoming the eastern border of the European Union and the guarantor of its stability.
On siis tärkeätä taata alueen ja sen naapurialueiden yhteiskunnallinen ja taloudellinen vakaus.
It is therefore vital that social and economic stability is secured in this region and in surrounding regions.
Askel tähän suuntaan oli alueen valtioiden (Tšekin tasavalta, Unkari, Puola, Romania, Serbia, Slovakia ja Ukraina) allekirjoittama puiteyleissopimus Karpaattien suojelusta ja kestävästä kehityksestä (Karpaattien yleissopimus), jonka avulla pyritään muun muassa elämänlaadun parantamiseen, paikallistilojen ja ‑yhteisöjen vahvistamiseen sekä ympäristö- ja kulttuuriperinteen säilyttämiseen.
One step towards this has been the signing by the countries of the region (Czech Republic, Hungary, Poland, Romania, Serbia, Slovakia and Ukraine) of the framework Convention on the Protection and Sustainable Development of the Carpathians (the Carpathian Convention), which seeks, among other things, to improve living standards, bolster local economies and communities, and protect the natural and cultural heritage.
Euroopan unionin makroalueellinen lähestymistapa Karpaatteihin syventäisi tätä yhteistyötä tehokkaasti ja ratkaisisi yhteisiä ongelmia, suurentaisi alueellista koheesiota ja parantaisi toimintojen koordinointia.
The adoption by the European Union of a macro‑regional approach to the Carpathian area would help establish closer cooperation, facilitate the solving of shared problems, increase territorial cohesion and improve the coordination of actions.
Euroopan komission asiakirjassa ”Macro-regional strategies in the European Union” (Makroaluetrategiat Euroopan unionissa) olevan määritelmän mukaan Karpaattien alue täyttää kaikki makroalueen kriteerit EU:n lainsäädännön tarkoittamassa merkityksessä.
The Carpathian region fulfils all of the criteria for a macro‑region, as the term is understood in EC law and as it is defined in the Commission document entitled ‘Macro‑regional strategies in the European Union’.
Millaiseksi neuvosto arvioi yllä esitetyn valossa mahdollisuuden valmistella Karpaattien alueelle strategia uudessa vuosien 2014–2020 talousarviossa?
In this connection, what is the Council's view on the possibility of including a strategy for the Carpathian region in the new multiannual financial framework for 2014‑20?
Aikooko neuvosto kehottaa Euroopan komissiota valmistelemaan kyseistä strategiaa?
Does the Council intend to ask the Commission to draw up such a strategy?
Aikooko neuvosto kehottaa Euroopan komissiota ryhtymään Karpaattien yleissopimuksen allekirjoittajavaltioiden yhteistyön pitkäaikaiseen koordinointiin tähtääviin toimiin, mikä lisäisi alueellista koheesiota ja vahvistaisi taloudellista ja rakenteellista koordinaatiota?
Does it intend to ask the Commission to take steps to promote long‑term coordination of actions by the Carpathian Convention's signatory states, with a view to increasing territorial cohesion and enhancing financial and structural coordination?
Allekirjoittaako ja ratifioiko neuvosto Karpaattien yleissopimuksen samoin kuin Alppien yleissopimuksen?
Will the Council sign and ratify the Carpathian Convention, as it did the Alpine Convention?
Mitä tulee kysymykseen, aikooko neuvosto kehottaa komissiota valmistelemaan Karpaattien aluetta koskevaa strategiaa, on syytä muistaa, että on Eurooppa-neuvoston tehtävä pyytää komissiota esittämään uusia makroalueellisia strategioita 16616/1/07 REV 1, 11225/2/09 REV 2. .
Concerning the question of whether the Council intends to ask the Commission to draw up a strategy for the Carpathian region, it should be remembered that it is the European Council which invites the Commission to present new macro-regional strategies 16616/1/07 REV 1, 11225/2/09 REV 2. .
Neuvoston tiedossa ei ole, että Eurooppa-neuvosto olisi pyytänyt Karpaattien aluetta koskevan strategian valmistelemista.
The Council is not aware of any such an invitation by the European Council on the development of a strategy for the Carpathian region.
Mitä puolestaan tulee komission toimiin, jotka tähtäävät Karpaattien yleissopimuksen allekirjoittajavaltioiden toimien pitkäaikaiseen koordinointiin, neuvosto viittaa jälleen Tonavan aluetta koskevasta EU:n strategiasta antamiinsa päätelmiin, joissa se pyysi komissiota johtamaan strategian keskeisten toteutusvaiheiden strategista koordinointia 8743/1/11 REV 1, s. 7, kohta 15 b. .
Concerning the promotion by the Commission of a long-term coordination of actions by the Carpathian Convention signatory States, the Council would once again refer to its Conclusions on the European Union strategy for the Danube Region, in which it invited the Commission to play a leading role in the strategic coordination of the key delivery stages of the strategy 8743/1/11 REV 1, p.
Neuvosto ei ole tehnyt päätöksiä siitä, allekirjoittaako ja ratifioiko Euroopan unioni Karpaattien yleissopimuksen.
Concerning the signature and ratification of the Carpathian Convention by the European Union, the Council has not taken any decision in this respect.
Kirjallisesti vastattava kysymys P-007306/2011
Question for written answer P-007306/2011
Aihe: Bilderbergin kokoukseen osallistuneet komission edustajat
Subject: Commission attendees at Bilderberg meeting
Internetissä esitetyissä kertomuksissa sanotaan, että ainakin kolme komission jäsentä osallistui hiljattain kesäkuussa St Moritzissa pidettyyn Bilderbergin kokoukseen: nämä olivat Herman Van Rompuy, Joaquin Almunia ja Neelie Kroes.
Reports on the Internet state that at least three members of the Commission attended the recent Bilderberg meeting in St Moritz in June: Herman Van Rompuy, Joaquin Almunia and Neelie Kroes.
Esitän seuraavat kysymykset ja pyynnöt: 1.
I have the following questions and requests: 1.
Osallistuiko komission puheenjohtaja tai komission jäseniä Bilderbergin kokoukseen? 2.
Did the President or any member of the Commission attend the Bilderberg meeting? 2.
Jos näin oli, oliko kyse virallisesta vai henkilökohtaisesta osallistumisesta? 3.
If so, was it in an official or private capacity? 3.
Mitä kuluja osallistumisesta aiheutui, ja kuka maksoi kyseiset kulut? 4.
What costs did they incur, and who paid those costs? 4.
Millainen oli heidän panoksensa kokoukseen? 5.
What was the nature of their contributions to the meeting? 5.
Haluaisin saada jäljennöksen kokouksen esityslistasta ja kaikista tiedoista, jotka annettiin kokoukseen osallistuneille komission edustajille.
I would like a copy of the meeting agenda and any information distributed to the Commission attendees.
Mitä Euroopan unionia koskevia toimintakohtia kokouksesta saatiin?
What were the action points taken from the meeting in relation to the European Union?
Pyydän komissiota toimittamaan kaikki lisätiedot, jotka voivat auttaa ymmärtämään puheenjohtajan ja komission jäsenten asemaa kokouksessa.
Please supply any additional information that may be useful to understanding the role of the President and Commissioners at the meeting.
Kirjallisesti vastattava kysymys P-007326/2011
Question for written answer P-007326/2011
Aihe: Serbian uusi tiedotusvälineitä koskeva laki: televisiokanavat
Subject: New media law in Serbia: television channels
Serbian hallitus pohtii parhaillaan uutta tiedotusvälineitä koskevaa lakia.
The Serbian Government is currently considering a new media law.
Koska Serbia on valtio, joka on matkalla kohti unioniin liittymistä, sen tulisi pyrkiä noudattamaan yhteisön säännöstön kilpailusäännöksiä.
Since Serbia is a country on the path to accession, it should be seeking to comply with the acquis communautaire chapter on competition.
Kun tämä otetaan huomioon, voiko komissio kertoa, vähentääkö Serbian hallitus rahoitustaan valtion omistamille televisiokanaville, jotka käyttävät tukea epäreiluun kilpailuun yksityissomisteisten ja yksityisrahoitteisten televisiokanavien kanssa?
In this context, can the Commission say whether the Serbian Government will reduce its financing of the State-owned television channels that use the subsidy to compete unfairly with privately-owned and privately-funded television channels?
Kirjallisesti vastattava kysymys P-007342/2011
Question for written answer P-007342/2011
Komissio päätti vuoden 2010 lopussa keskeyttää suunniteltua yleiseurooppalaista televisioverkkoa koskevan tarjouskilpailukierroksen; Euroopan parlamentti ja neuvosto olivat hyväksyneet televisioverkon vuosina 2009 ja 2010.
At the end of 2010, the Commission decided to terminate the call for tenders for a planned Europe-wide TV channel that had been approved by the European Parliament and the Council in 2009 and 2010.
Asiasta ei ollut ilmoitettu etukäteen jäsenvaltioille ja Euroopan parlamentille, jotka olivat hyväksyneet hankkeen vuosien 2009 ja 2010 talousarviossa.
The Member States and the European Parliament were not informed of this in advance; both sides had endorsed the project by including it in the budget for 2009 and 2010.