natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artikla kieltää kaikenlaisen syrjinnän, joka perustuu sukupuoliseen suuntautumiseen tai muuhun sellaiseen seikkaan.
Article 21 of the European Union Charter of Fundamental Rights prohibits all forms of discrimination on the grounds of sexual orientation or other similar grounds.
Suomessa kaikki verenluovuttajat joutuvat vastaamaan SPR:n Veripalvelun kysymyksiin.
In Finland all blood donors have to answer the questions put to them by the Red Cross Blood Donor Service.
Vastausten perusteella Veripalvelun sairaanhoitaja arvioi, voiko henkilö luovuttaa verta.
On the basis of the answers, the service nurse determines whether a person can give blood.
Veripalvelu noudattaa Euroopan neuvoston suositusta (R(95)15.
The Blood Donor Service observes Council of Europe Recommendation No R (95) 15.
Verta luovuttamaan tuleva mies joutuu vastaamaan kysymykseen siitä, onko hän koskaan ollut sukupuoliyhteydessä toisen miehen kanssa.
A man coming to give blood has to say whether he has ever been in a sexual relationship with another man.
Mikäli vastaus on myönteinen, henkilöltä evätään automaattisesti oikeus luovuttaa verta, vaikka hän täyttäisi muut kriteerit.
If the answer to that question is yes , he is automatically denied the right to give blood, even though he might satisfy the other criteria.
Mikäli vastaus on kielteinen, henkilö voi luovuttaa verta, mikäli hän täyttää muut kriteerit.
If the answer is no , he can give blood if he satisfies the other criteria.
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/98/EY EUVL L 33, 8.2.2003, s. 30 .
Directive 2002/98/EC OJ L 33, 8.2.2003, p.
(27. tammikuuta 2003) laatu- ja turvallisuusvaatimusten asettamisesta ihmisveren ja veren komponenttien keräämistä, tutkimista, käsittelyä, säilytystä ja jakelua varten ei säädetä mitään luovuttajien sukupuolisesta suuntautumisesta ja sen vaikutuksista luovuttamismahdollisuuksiin.
30 . of the European Parliament and of the Council of 27 January 2003 setting standards of quality and safety for the collection, testing, processing, storage and distribution of human blood and blood components says nothing about the sexual orientation of donors and how it might affect the prospects for becoming a donor.
Onko komissiolla aikomusta yhtenäistää verenluovuttajia koskevia käytäntöjä eri jäsenmaissa niin, että perusoikeuskirjan 21 artiklaa kunnioitetaan?
Will the Commission standardise the practices applying to blood donors in the different Member States so as to ensure compliance with Article 21 of the Charter of Fundamental Rights?
Kansanterveyden suojelemiseksi ja tartuntatautien potilaisiin leviämisen estämiseksi on äärimmäisen tärkeää, että toteutetaan kaikki varotoimenpiteet ennen Euroopan kansalaisten luovuttaman veren ja veren komponenttien keräämistä, käsittelyä, jakelua ja käyttöä sekä näiden vaiheiden aikana.
It is of the utmost importance that, in order to safeguard public health and to prevent the transmission of infectious diseases to patients, all precautionary measures are taken prior to as well as during the collection, processing, distribution and use of blood and blood components donated by European citizens.
Direktiivin 2002/98/EY 29 artikla velvoittaa komission kehittämään teknisiä vaatimuksia, jotka koskevat muun muassa tietoja, jotka veren luovuttajien on annettava, sekä veren ja veriplasman luovuttajien soveltuvuutta.
Article 29 of Directive 2002/98/EC obliges the Commission to develop technical requirements concerning inter alia the information that must be obtained from those willing to donate, as well as their suitability to be blood and plasma donors, which includes permanent and temporary deferral criteria.
Kun komissio hyväksyy nämä tekniset vaatimukset, ne koskevat samalla tavalla kaikkia verenluovuttajia Euroopan unionissa.
Once adopted by the Commission, these technical requirements will apply equally to all blood donors throughout the Union.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1849/03
WRITTEN QUESTION P-1849/03
Aihe: Maatalouden tilakaupat ja maatalousuudistus
Subject: Buying and selling of farms and agricultural reform
Komission esitys Euroopan unionin maatalouspolitiikan uudistamiseksi sisältää mm. tuotannosta riippumattoman tilakohtaisen tuen.
The Commission proposal to reform EU agricultural policy provides for, among other things, single farm support decoupled from production.
Tuen suuruus määräytyisi vuosina 2000—2002 maksettujen YMP-tukien mukaan.
The amount of support would be determined according to the CAP aids paid in the years from 2000 to 2002.
Tuki ei olisi sidottu maahan.
The support would not be linked to the land area.
Esitys on aiheuttanut suurta epätietoisuutta maatalousmaata ostavien ja myyvien maanviljelijäin keskuudessa, koska esityksestä enempää kuin muistakaan asiakirjoista ei selviä, mikä osa tilan tuesta seuraa kauppaa, vai seuraako mikään.
The proposal has led to great uncertainty among farmers who are buying or selling farmland because it is not clear from the text proper, any more than from other documents, what proportion of the single farm support, if any, is passed on when a farm changes hands.
Sama ongelma koskee myös maan vuokrausta.
The same problem applies to land tenancy.
Maatalousyhtymät ovat edelleen epätietoisia.
There is also a question mark over farming partnerships.
Esimerkkinä voidaan mainita tapaus, jossa tilaa on viljelty viitevuosina yhtymänä, jolle maataloustuki on maksettu, mutta myöhemmin tilakauppojen myötä pelto onkin jaettu osakkaiden kesken ja yhtymä lakannut olemasta.
For example, a farm might have been run during the reference period on a partnership basis, and received the corresponding agricultural support, but later, following a transfer of ownership, the land might have been divided among the partners and the partnership might have ceased to exist.
Ongelma koskee koko EU:n aluetta jäsenmaasta riippumatta, ja se on täysin komission synnyttämä.
The problem affects the whole of EU territory, irrespective of the Member State, and has been brought about entirely by the Commission.
Tilanne aiheuttaa vakavia ongelmia sadoille tuhansille viljelijöille.
Hundreds of thousands of farmers are facing a dilemma.
Viljelijät eivät uskalla eivätkä osaa tehdä kauppakirjoja, vuokrasopimuksia eikä yhtymäsopimuksia.
Farmers do not dare and do not know how to draw up deeds of sale, tenancy agreements, or partnership agreements.
Tilanne aiheuttaa vaikeuksia erityisesti nuorille viljelijöille, jotka ovat hankkimassa tai laajentamassa tilaansa.
The situation is causing difficulties particularly for young farmers who are in the process of buying or extending their farms.
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä nykyisen sotkuisen tilanteen selkeyttämiseksi?
What steps will the Commission take to dispel the current confusion?
Millainen kohta kauppakirjaan, yhtymäsopimukseen tai vuokrasopimukseen on sisällytettävä, jos tarkoitus on jakaa luovuttavan tilan YMP-tuki suhteessa pinta-aloihin?
What kind of clause should be included in a deed of sale, partnership agreement, or tenancy agreement if the intention is to share out the CAP aid for the farm to be made over in proportion to the land areas?
Komissio katsoo, että vaikka maatilan tulotukea koskeva ehdotus on aiheuttanut epätietoisuutta maanviljelijöiden keskuudessa, tämä ei johdu ehdotuksesta itsestään, ja näin ollen kyseiset ongelmat on ratkaistava tiedotuksen avulla.
The Commission is of the opinion that, where the proposal of the single farm payment caused problems of confusion among farmers, these problems are not inherent in the proposal itself and would, therefore, have to be solved through information.
Komissio toteuttaa tältä osin lisätoimia.
The Commission will undertake further efforts in this respect.
Maatilan tulotukea koskevassa komission ehdotuksessa esitetään selvät säännöt.
The Commission proposal on the single farm payment foresees clear rules.
Tukioikeuksien vahvistamisen ja myöntämisen osalta siinä ehdotetaan seuraavaa: —
As regards the establishment and allocation of payment entitlements, it foresees the following: —
Viljelijälle maksettavan tuen viitemäärä lasketaan kolmen vuoden keskiarvona siitä kokonaistuesta, jonka hän sai määrätyissä tukijärjestelmissä viitekaudella 2000—2002.
A farmer's reference amount will be calculated as the three years average of total amounts he received from a defined number of support schemes during the reference period of 2000-2002.
Siirrettävät tukioikeudet vahvistetaan jakamalla viitemäärä kaikkien niiden hehtaarimäärien kolmen vuoden keskiarvolla, joiden perusteella tukea maksettiin viitekaudella.
Transferable payment entitlements are established by dividing the reference amount by the three years average number of all hectare that gave right to payments during the reference period.
Tukioikeudet voidaan siirtää maan kanssa tai ilman maata.
Entitlements can be transferred with or without land.
Tukea maksetaan ainoastaan sellaisten oikeuksien perusteella, joihin liittyy hehtaari tukikelpoista maata.
Payments will be made only for those entitlements that are accompanied by a hectare of eligible land.
Oikeudet, joita ei käytetä useampaan vuoteen, siirretään kansalliseen varantoon.
Entitlements that remain unused for more than limited years would go to the national reserve.
Oikeudet myönnetään tavallisesti aktiiviviljelijöille, jotka ovat hakeneet tukea viitekaudella.
Entitlements are generally allocated to those active farmers who claimed payments during the reference period.
Viljelijöille, jotka eivät täytä tätä yleistä vaatimusta, voitaisiin myöntää oikeuksia kansallisesta varannosta ainoastaan tietyissä tapauksia, joissa viljelijä on kohdannut vastoinkäymisiä.
Only in defined number of hardship cases, farmers not meeting this general criterion, could get entitlements from the national reserve.
Edellä mainitut periaatteet säilyvät voimassa perinnönjaon yhteydessä, jolloin perijä ottaa alkuperäisen tuensaajan aseman.
The above-mentioned principles are maintained in the case of heritage where the heir takes the place of the original beneficiary.
Puheenjohtajavaltio Kreikka on lisäksi ehdottanut, että uusien maatalousyhtymien tapauksessa oikeudet myönnettäisiin uudelle yritykselle ja että jos yhtymä jakautuu viitekauden aikana, oikeuksien myöntämisessä noudatettaisiin suhteellisuusperiaatetta.
Furthermore, the Greek presidency has proposed that in cases of new farm co-operations the new enterprise would get the entitlements and that in the case of scissions during the reference period the entitlements would be allocated on a pro rata basis.
Ehdotuksessa ei säädetä tukioikeuksien sitomisesta maanomistajuuteen.
No provision has been made attaching payment entitlements to land ownership.
Tämä tarkoittaa, että maa-alueiden siirrot ovat yleisesti ottaen riippumattomia tukioikeuksien siirroista.
This implies that land transfers are generally independent from transfers of payment entitlements.
Sopimuskumppanien on päätettävä, haluavatko he sitoa molemmat yhteen.
It is up to the contract partners to decide whether or not they want to lump both together.
Toisin sanoen maa-alueiden siirrot eivät vaikuta yksittäisen viljelijän oikeuksiin, ellei hän sovi sopimuskumppaninsa kanssa oikeuksien siirtämisestä yhdessä maan kanssa.
In other words, land transfers leave an individual farmer's entitlements unaffected, unless he agrees with his contract partner to transfer the entitlement together with the land.
Tällaisten toimien täytäntöönpanoa koskevien sopimuslausekkeiden käytännön muotoilu kuuluu kansallisen lainsäädännön ja yksityisten sopimusten alaan.
As regards the clauses by which such transactions would be put in place, the concrete formulation would be a matter of national law and private contract.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1852/03
WRITTEN QUESTION P-1852/03
Aihe: Lauttaliikennepalvelujen tarjoamista koskevat yhteisön oikeuteen perustuvat vaatimukset
Subject: Requirement under EU law of tendering for ferry services
Tanskan liikenneministerille Flemming Hansenille tarjoutui hiljattain tilaisuus pohtia Euroopan komission jäsenen Loyola de Palacion del Valle-Lersundin kanssa lauttaliikennepalvelujen tarjoamista koskevia yhteisön oikeuden vaatimuksia.
The Danish Transport Minister, Flemming Hansen, recently had the opportunity to discuss the requirement under EU law that ferry routes be put out to tender with Commissioner Loyola de Palacio, who agreed with the Danish Government that in several respects EU law on this matter produced absurd results.
Komission jäsen totesi, että komissio käsittelee parhaillaan lauttaliikennepalvelujen tarjoamista koskevaa yhteisön oikeuteen tehtäviä tiettyjä muutoksia ja että nämä muutokset tulevat voimaan hyvin pian.
The Commissioner explained that the Commission was working on certain amendments to EU legislation on tendering for ferry services and that those amendments could enter into force very soon depending on the circumstances.
Tiedustelisin komissiolta, onko lauttaliikennepalveluja koskevat yhteisön oikeuden säädösmuutokset saatu valmiiksi?
Will the Commission say whether these amendments to EU law concerning tendering for ferry services have been finalised?
Mitä muutoksiin sisältyy ja milloin ne tulevat voimaan?
What is the substance of the amendments and when might they enter into force?
Parlamentin jäsen näyttäisi viittaavan komission mahdollisuuteen hyväksyä vähämerkityksistä tukea koskeva sääntö harvaan liikennöityjä saaria varten osana meriliikenteen valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen muuttamista, joka johtanee tiedonannon hyväksymiseen lähiviikkoina.
The Honourable Member is very probably referring to the possibility that the Commission adopt a de minimis rule for islands with a low volume of traffic, as part of its revision of the Community guidelines on State aid for maritime transport, which should result in the adoption of a communication in the coming weeks.
Komission 12. syyskuuta 2001 antamassa valkoisessa kirjassa Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika KOM(2001) 370 lopullinen. jo esitettyä vähämerkityksistä tukea koskevan säännön mahdollisuutta pieniä saaria varten tutkitaan parhaillaan kesäkuussa 2003 perusteellisesti osana edellä mainitusta uudesta valtiontukea koskevasta tiedonannosta käytäviä keskusteluja.
When the abovementioned communication was discussed this June, serious consideration was given to the possibility of adopting a de minimis rule for small islands , as already announced in the Commission's White Paper of 12 September 2001 ( European transport policy for 2010: time to decide ) COM(2001) 370 final. .
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1889/03
WRITTEN QUESTION P-1889/03
Voisiko komissio antaa tietoja Eurostatia koskevista sisäisistä tarkastuskertomuksista, jotka se on vastaanottanut vuoden 1999 jälkeen?
Would the Commission give details of all internal audit reports received concerning Eurostat since September 1999?
Voisiko komissio myös kertoa pääpiirteittäin, mitä kyseisissä asiakirjoissa sanottiin Eurostatista?
Would the Commission also give details outlining what was said in these documents with regards to Eurostat?
Komissio pani merkille 9. heinäkuuta 2003 kaksi yksiköidensä raporttia varainhoidosta ja sen valvonnasta Eurostatissa.
On 9 July 2003 the Commission took note of two reports from its departments concerning financial management and control at Eurostat.
Toinen niistä sisältää budjettipääosaston analyysin Eurostatin sisäisen tarkastuksen laatimista tarkastuskertomuksista.
The first is an analysis by DG Budget of the audit reports produced by Eurostat's Internal Audit Capability (IAC).
Komissio antoi 21. toukokuuta 2003 valtuudet laatia kyseisen raportin, jossa analysoidaan Eurostatin varainhoitoa ja valvontaa sekä niiden toimenpiteiden, joihin sisäiset tarkastuskertomukset ovat johtaneet, yhdenmukaisuuden varainhoitoasetuksen kanssa.
Ordered by the Commission on 21 May 2003 and sent to Cocobu on 11 July, the report analyses Eurostat's financial management and control systems and the action taken on internal audit reports from the point of view of compliance with the Financial Regulation.
Raportti toimitettiin budjettivaliokunnan sihteeristölle 11. heinäkuuta 2003.
The second report is the interim report produced by the Internal Audit Service (IAS) under the remit it received from the Commission on 11 June 2003.
Toinen raporteista on sisäisen tarkastuksen toimialan väliraportti, joka laadittiin 11. kesäkuuta 2003 komissaarien muodostaman kollegion valtuutuksella ja toimitettiin Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF).
The IAS report has been forwarded to the European Anti-Fraud Office (OLAF).
Eurostat on saanut valmiiksi hiljattain (8. heinäkuuta 2003) Sup Com -ohjelmaan liittyvistä näkökohdista analyysin, joka toimitettiin Euroopan petostentorjuntavirastolle 22. heinäkuuta 2003 asetuksen (EY) N:o 1073/1999 7 artiklan 1 kohdan nojalla.
Finally, on 8 July 2003, Eurostat completed an analysis of certain aspects of the SUPCOM programme.
Komissio korostaa, että Euroopan petostentorjuntavirasto tutkii tiettyjä tarkastuskertomuksia.
This report was sent to OLAF on 22 July 2003 under Article 7(1) of Regulation 1073/1999.
Lisäksi virasto on toimittanut osan näistä kertomuksista muiden asiakirjojen joukossa Luxemburgin oikeusviranomaisille tai Pariisin ylemmän asteen tuomioistuimessa toimivalle syyttäjälaitokselle.
The Commission would also like to stress that certain audit reports are being investigated by OLAF and that some of these reports form part of the files which OLAF handed over to the judicial authorities in Luxembourg and to the Public Prosecutor at the Tribunal de Grande Instance in Paris.
Komissio pyrkii varmistamaan käynnissä olevien tutkimusten turvaamisen.
The Commission wishes to ensure that ongoing investigations are protected.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1904/03
WRITTEN QUESTION P-1904/03
Aihe: Kreikan julkisen velan kasvu
Subject: Increase in Greek public debt
Vuoden 2003 ensimmäisen vuosineljänneksen virallisten lukujen mukaan Kreikan julkinen velka kasvoi 7,3 miljardilla eurolla 173,1 miljardiin euroon, joka on jo enemmän kuin vuoden 2003 loppuun asetettu 171,05 miljardin euron tavoite.
According to official figures the Greek public debt rose by EUR 7,3 billion to EUR 173,1 billion in the first quarter of 2003, already exceeding the ceiling figure of EUR 171,05 billion for the end of 2003.
Voiko komissio ilmoittaa, mikä on syynä Kreikan valtiovelan huomattavaan kasvuun?
Can the Commission explain the reasons for this sharp increase in the Greek Government's debt?
Aiheutuuko se joidenkin järjestöjen (minkä järjestöjen ja kuinka monta niitä on) velkojen takauksista, vai uusista lainoista?
Was it caused by state guarantees to various organisations (which organisations and how much) or by fresh loans?
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä yhteistyössä Kreikan hallituksen kanssa?
What measures are being envisaged by the Commission in cooperation with the Greek Government?
Komissio seuraa tiiviisti Kreikan julkisen talouden kehitystä, sillä Kreikan velkaantumisaste on yksi unionin korkeimmista.
The Commission is closely monitoring the developments in the Greek Government finances as the debt ratio of Greece is among the highest in the Union.
Komissio on itse asiassa useaan otteeseen painottanut, että Kreikassa tarvitaan päättäväisempiä poliittisia toimia valtionvelan vähentämiseksi nopeasti nyt, kun Kreikan talous on hyötynyt usean vuoden ajan vahvasta kokonaistuotannon kasvusta.
In fact, the Commission has repeatedly stressed the need for more decisive policy actions aiming at a rapid reduction in the government debt, given the strong real output growth enjoyed by the Greek economy for several years.
Valtion talousarviossa vuodelle 2003 ja vakausohjelmassa vuodelle 2002 valtionvelan tavoitetasoksi on asetettu 171,05 miljardia euroa, kun taas julkistalouden sulautetun bruttovelan arvioidaan olevan 150,4 miljardia euroa, mikä tarkoittaa 100,2:ta prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT).
In the 2003 State Budget and the 2002 Stability programme the central government debt is projected to be equal to EUR 171,05 billion, whereas the general government consolidated gross debt is estimated to be EUR 150,4 billion, representing 100,2 % of the gross domestic product (GDP).
Komission keväällä julkaisemassa ennusteessa Kreikan julkistalouden velan suhteellisen osuuden BKT:sta ennustetaan olevan 101 prosenttia vuoden 2003 lopussa.
According to the Commission Spring forecasts, the Greek general government debt ratio is projected to stand at 101 % of GDP at the end of 2003.
Mitä tulee valtion takauksiin eri järjestöille, on huomattava, että niitä ei lasketa mukaan julkistalouden velkaan, ellei lainoja vaadita maksettaviksi.
Concerning the state guarantees to various organisations, it should be noted that they are not counted in the general government debt unless they are called.
Valtion velkaantuneisuutta arvioitaessa olennaisia ovat julkistalouden sulautetun bruttovelan taso vuoden lopussa sekä velka/BKT-suhteen kehitys.
In order to assess the government indebtedness, what is relevant is the level of the general government consolidated gross debt at the end of the year and the evolution of the debt to GDP ratio.
Koska julkistalouden velkasuhteeseen vaikuttavat useat tekijät (esimerkiksi perusjäämä, nimellisen BKT:n kasvuvauhti ja muut autonomiset tekijät, kuten rahoitustoimet ja yksityistämisestä saatavat tuotot), talousarvion toteuttamisen tulokset ja valtion ottamien lainojen taso ensimmäisellä vuosineljänneksellä eivät anna luotettavia viitteitä valtion velkaantumisasteesta vuoden lopussa.
As the general government debt ratio is influenced by several factors (like the primary balance, the rate of growth of nominal GDP and other autonomous factors including financial operations and privatisation proceeds), the results from the implementation of the budget as well as the level of borrowing of the State in the first quarter of the year do not give a reliable indication on the government debt ratio at the end of the year.
Koska valtion neljännesvuositilinpitoa ei ole vielä saatavilla, havaitun kasvun syiden selvittäminen ei ole mahdollista.
As quarterly government accounts are not yet available, checking the reasons of the observed increase is not possible.
Havaittu kasvu valtion lainoissa vuoden 2003 ensimmäisellä vuosineljänneksellä ei kuitenkaan välttämättä ole merkki odottamattomista ylityksistä julkistalouden velan tasossa suhteessa BKT:hen vuoden lopussa.
However, the observed increase in the central government borrowing in the first quarter of 2003 does not necessarily indicate unexpected overruns in the level of the general government debt to GDP ratio at the end of the year.
Itse asiassa tässä nimenomaisessa tapauksessa kasvu saattaa heijastaa tiettyihin markkinaolosuhteisiin perustuvaa etupainotteista varainhankintastrategiaa, ja näin ollen mahdollisuutta varainhankintaprofiilin normalisoitumisesta vuoden aikana ei tule sulkea pois.
In fact, as it might be the specific case, it may reflect a front-loaded borrowing strategy based on certain market conditions and therefore a normalisation of the borrowing profile in the course of the year should not be excluded.
KIRJALLINEN KYSYMYS P-1909/03
WRITTEN QUESTION P-1909/03
Katsooko komissio, että Flanderin hallinnon tiukka politiikka, joka koskee Flanderin luonnonsuojelualueilla (VEN) sijaitsevia Natura 2000 -alueita, on sovitettavissa yhteen Natura 2000 -direktiivin säännösten kanssa?
In the view of the Commission, can the rigid policy of the Flemish government on Natura 2000 areas situated in the VEN (Flemish Environmental Network) be reconciled with the provisions of the Natura 2000 directive?
Flanderissa on luotu rinnakkain sekä Flanderin että yhteisön luonnonsuojelualueiden verkosto, mikä aiheuttaa turhaa sekaannusta ja ongelmia.
The existence of two parallel network structures in Flanders — one Flemish and one European — causes a great deal of unnecessary confusion and complication.
Käytännössä suurin osa alueista näyttää kuuluvan Flanderin luonnonsuojelualueisiin (VEN ja IVON) tai alueisiin, joilla yhdistetään luonnonsuojelu ja taloudellinen toiminta (Natuurverbindingsgebied).
In practice it seems that an excessively large part is incorporated in the VEN, the IVON (Integraal Verwevings- en Ondersteunend Netwerk, Integrated Interrelation and Support Network) or the nature association areas.