natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kehottaa EIP:tä pitämään Euroopan laajuisten verkkojen rahoitusta ensisijaisen tärkeänä, sillä verkot muodostavat sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle perustuvan markkinatalouden kehityksessä keskeisen perusrakenteen; kehottaa EIP:tä kasvattamaan investointejaan uusiutuvien energialähteiden alalla ja tekemään hiilidioksidipäästöjen välttämisestä keskeisen kriteerin sen valitessa ne hankkeet, joille tukea myönnetään;
Calls on the EIB to assign priority to the financing of trans-European networks, which are an essential infrastructure element in developing a market economy based on social cohesion; calls on the EIB to invest more in the renewable energy sector and to make avoidance of CO2 emissions a major factor in the choice of programmes to support;
pyytää jäsenvaltioita ja assosioituneita maita ottamaan alusta alkaen huomioon unionin tavoitteet ja kuulemaan EIP:tä aikaisessa vaiheessa; pyytää komissiota ja neuvostoa pikaisesti laajentamaan (ensin kaikkiin ehdokasvaltioihin, tämän jälkeen EU:hun) EIP:n nauttimaa korkotukimekanismia kaikkiin liikennettä (erityisesti rautatie- ja vesiliikennettä) ja uusiutuvista energialähteistä tuotettavaa energiaa koskeviin hankkeisiin, silloin kun nämä edistävät Kioton sitoumusten noudattamista; ehdottaa, että EIP ja komissio selvittävät yhdessä EKP:n kanssa tapoja rahoittaa poikkeuksellisen alhaisilla koroilla Kioton kriteerien edellyttämiä investointeja;
Calls on the Member States and the associated States to take account of the Union's objectives right from the start and to involve the EIB from the earliest stages; calls on the Commission and the Council swiftly to extend the mechanism for subsidising interest rates that the EIB enjoys (to apply to all the candidate countries initially, and then to the European Union) to all transport projects (in particular transport by rail and water) and renewable energy production projects where these are likely to further compliance with the Kyoto undertakings; suggests that the EIB and the Commission, together with the ECB, explore ways of refinancing the investments made necessary by the Kyoto criteria at exceptionally low rates;
vaatii enemmän koordinointia EJKP:n hankkeiden kanssa ehdokasvaltioissa ja muissa Itä-Euroopan maissa tarkoituksen yhtenäistää arviointiprosesseja, ympäristövaikutusten kriteerejä ja sosiaalipolitiikkaa;
Calls for more coordination with the EBRD on projects in accession countries and in other Eastern European countries in order to harmonise assessment procedures, environmental impact criteria and social policies;
pyytää EIP:tä keskittämään työllisyyden parantamiselle ja uudelle teknologialle antamansa tuen infrastruktuurin (tiedon valtatiet) rahoittamiseen ja henkisen pääoman kehittämiseen;
Calls on the EIB to concentrate its support for employment and new technology in the form of funding for infrastructure (information highways) and for the training of human capital;
kehottaa EIP:tä huolehtimaan siitä, että riskirahoitusta on riittävästi tarjolla kaikkien alojen pk-yrityksille, joiden on vaikeaa houkutella riskipääomaa arvopaperipörssin kautta;
Calls on the EIB to ensure that adequate risk capital is available for SMEs in all sectors which have problems attracting risk capital via the stock exchange.
kehottaa EIP:tä ja EIR:ää kiinnittämään erityisesti huomiota yhteisötalouteen ja "lähipalveluiden” kehittämiseen tarvittaviin investointeihin, sillä hoito- ja kotitaloustyöhön liittyvien kolmansien osapuolien palveluiden tarpeen kasvaessa niillä on suuri merkitys työllisyysasteen kohottamisessa mahdollisimman korkealle;
Calls on the EIB and the EIF to focus attention on the social economy sector and on the investments necessary to develop 'local services' which, given an increasing demand for third-party services for caring and domestic activities, are of considerable importance for an optimal degree of participation in the labour market;
katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen tulisi valvoa, että yhteisön EIP:lle myöntämiä varoja käytetään tarkoituksenmukaisesti ja lainmukaisesti; kehottaa EIP:tä, komissiota ja tilintarkastustuomioistuinta tekemään läheistä yhteistyötä, silloin kun on kyse yhteisön myöntämästä rahoituksesta; katsoo, että pankkina EIP:n on oltava asianmukaisen pankkivalvonnan alainen ja siihen on sovellettava samoja toiminnan vakautta koskevia sääntöjä kuin liikepankkeihin; ilmaisee tyytyväisyytensä EIP:n puheenjohtajan haluun tehdä yhteistyötä OLAFin kanssa;
Takes the view that the Community resources at the disposal of the EIB should be scrutinised by the Court of Auditors for effectiveness and lawfulness of expenditure; calls on the EIB, the Commission and the Court of Auditors to cooperate closely where Community funding is involved; believes that, as a bank, the EIB should be subject to proper prudential banking supervision, and subject to the same prudential rules as commercial banks; welcomes the willingness of the President of the EIB to cooperate with OLAF;
pitää myönteisenä, että EIP on ilmoittanut lisäävänsä tietojen julkistamista; onnittelee EIP:tä sen arviointiyksikön kertomusten julkaisemisesta ja kehottaa julkaisemaan ne myös pankin Internet-sivustolla; kehottaa EIP:tä ottamaan suhteissa valtioista riippumattomiin järjestöihin - sekä hankkeiden alku- että loppuvaiheessa - mallia kansainvälisten rahoituslaitosten (Maailmanpankki, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki) parhaista käytänteistä ja ottamaan valtioista riippumattomat järjestöt mukaan julkiseen keskusteluun teknisistä valinnoista ja saatujen tulosten keskipitkän aikavälin arviointiin;
Welcomes the move towards disclosure of information announced by the EIB; congratulates the EIB on the publication of the reports by its Operations Evaluation department and calls on it to make them available on its web site; calls on the EIB to be guided by the best practice followed by international financial institutions (the World Bank, the EBRD) in their relations with non-governmental organisations and the social partners upstream and downstream of the projects that they finance, and to involve them in the public debate about decisions regarding technical options and in the medium-term evaluation of the results achieved;
kehottaa EIP:tä vahvistamaan hankkeiden arvioinnista vastaavaa henkilöstöään ja perustamaan osaston, jonka tehtävänä on ympäristövaikutusten arviointi ja hankkeiden arviointi niiden käsittelyn ja täytäntöönpanon aikana tarkoituksena varmistaa paikallisen lainsäädännön noudattaminen ja edistää ympäristövaikutusten huomioonottamista;
Calls on the EIB to strengthen its project evaluation staff and to establish in its structure a department responsible for environmental impact screening and assessment of projects during the course of their appraisal and during their implementation in order to ensure enforcement of local legislation and to foster the benefits for the environment;
myöntää, että EIP:n ja EIR:n yhteyksien parantaminen voi vain lisätä rahaston joustavuutta ja aloitemahdollisuuksia; pyytää EIP:tä ja EIR:ää kuitenkin tiukentamaan globaalilainojen käytön ja investoimiensa omien varojen valvontaa, jotta ne voivat parantaa arviointiaan yhdenmukaisuudesta pankin toimintasuunnitelmassa ensisijaisimpien tavoitteiden ja pilarien kanssa; ehdottaa, että ne tämän vuoksi hyödyntävät valtuutettuja tarkastuksia ja arviointia koskevia menetelmiä;
Acknowledges that the reform of the links between the EIB and the EIF can only serve to increase the flexibility of the EIF and its scope for initiative; calls on the EIB and the EIF, however, to tighten their control over the use of global loans and of their own funds invested, so as to improve their evaluation of the consistency thereof with the 'priorities' and 'pillars' of the COP; suggests, to that end, that they make use of the methods of delegated certification and evaluation;
suosittelee, että EIP tekee valvonta- ja johtorakenteissaan tilaa työmarkkina- ja työllisyysnäkökulmaa edustaville asiantuntijoille ja vaikutteille, ensiksi siten, että se pyytää jäsenvaltioita kiinnittämään tähän näkökohtaan huomiota virkoja täyttäessään, ja toiseksi siten, että EIP alkaa kuulla säännöllisesti työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskuntaa edustavia järjestöjä;
Recommends that the EIB create capacity within its supervisory and management structures for more expertise and more input from the point of view of the labour market and employment policy, firstly by requesting Member States to take these aspects into account when filling vacancies and, secondly, by actively seeking advice from the two sides of industry and civil society;
vaatii, että EIP - Euroopan unionin toimielimenä ja yhteisön politiikan tukijana - ja jäsenvaltiot nimittävät ja ottavat palvelukseen yhtä paljon naisia ja miehiä kaikkiin EIP:n elimiin ja henkilöstöyksikköihin;
Calls on the EIB as an institution of the European Union and supporter of Community policies as well as on the Member States to appoint and employ women and men in equal numbers in all EIB bodies and staff departments;
pitää valitettavana, että EIP:n Internet-sivuston sisältämä tieto on pääosin saatavilla vain ranskaksi tai englanniksi; kiinnittää huomiota siihen, että kaikki mahdolliset asiakkaat, erityisesti pk-yritysten alalla, eivät hallitse kyseisiä kieliä; kehottaa EIP:tä korjaamaan tilanteen ja huolehtimaan siitä, että kaikki tieto on saatavilla EU:n kaikilla virallisilla kielillä;
Regrets that the great majority of the information on the EIB's website is available only in English and French; draws attention to the fact that not all potential clients, particularly those active in small and medium-sized enterprises, can master those languages; calls on the EIB to rectify this situation and to make all information on the website available in all official languages of the European Union;
kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle ja Euroopan investointipankille sekä jäsenvaltioiden parlamenteille.
Instructs its President to forward this resolution to the EIB, the Council, the Commission and the parliaments of the Member States.
ottaa huomioon Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 pidetyn ylimääräisen Eurooppa-neuvoston päätelmät siirtymisestä kilpailukykyiseen, dynaamiseen sekä kasvuun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseen perustuvaan tietopohjaiseen talouteen, jossa vallitsee täystyöllisyys,
having regard to the conclusions of the extraordinary European Council of 23 and 24 March 2000 in Lisbon concerning the transition to a competitive, dynamic and knowledge-based economy with full employment, and the strengthening of social cohesion,
ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön ( A5-0020/2001
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A5-0020/2001
ottaa huomioon, että yksi jäsenvaltioiden ja toimielinten tavoitteista on soveltaa sosiaalisen markkinatalouden periaatetta, joka mahdollistaa kilpailun kehittymisen ja resurssien optimaalisen jaon ja tarjoaa hyvän perustan unionin uudelle strategiselle päämäärälle, jonka mukaan siitä on tultava maailman dynaamisin tietopohjainen talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää kasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta,
whereas one of the objectives of the Member States and the institutions is to apply the principle of a social market economy, which allows the development of competition and optimum allocation of resources, and which provides a good foundation for the Union's new strategic goal of becoming the most dynamic knowledge-based economy in the world capable of sustainable growth with more and better jobs and greater social cohesion,
palauttaa mieliin, että komissio luottaa laajamittaiseen talouden elpymiseen, jota kuvastavat suotuisat talouskasvunäkymät ja 3 prosentin vuosittainen todellinen kasvuaste Euroopan unionin jäsenvaltioissa kokonaisuudessaan,
whereas the Commission is counting on a large-scale economic recovery with favourable growth prospects and a real growth rate of 3% a year for the Member States of the Union as a whole,
on tietoinen siitä, että globalisoituminen ja uuden talouden nopea kehittyminen ovat unionille ja sen jäsenvaltioille huomattava haaste, josta seuraa taloudellisten ja sosiaalisten rakenteiden perusteellinen muutos,
aware that globalisation and the rapid development of the new economy pose a major challenge to the Union and its Member States, which will entail a radical overhaul of its economic and social structures,
arvioi, että vaikka talouskehitys on viime vuosina ollut myönteistä ja vaikka tulevaisuudennäkymät ovat hyvät, on ehdottomasti jatkettava tasapainoista vapauttamista ja sääntelyä,
whereas, despite the positive economic developments of recent years and the good prospects for the future, it is vital to continue the balanced process of liberalisation and regulation,
ottaa huomioon, että nykyään jäsenvaltioiden poliittiset päättäjät ja taloudelliset toimijat tukevat laajalti tätä lähestymistapaa, mutta on tärkeää, että strategian noudattaminen ei tapahdu eurooppalaisen sosiaalilainsäädännön tai työllisyystilanteen kustannuksella,
whereas this approach is now widely accepted by both political decision-makers and economic operators in the Member States, but it is vital that this strategy should not be pursued at the expense of acquired social rights in Europe and the employment situation,
ottaa huomioon, että hyvät julkiset palvelut, kuten terveydenhuolto ja koulutus, ovat elintärkeitä kansalaisten hyvinvoinnin lisäksi myös yksityisyritysten tehokkaalle toiminnalle,
whereas good public services, such as health care and education, are vital not only for the well-being of citizens but also for the effective functioning of private enterprises,
palauttaa mieliin, että Lissabonin päätösten seurauksena unionilla on uusi strateginen päämäärä saavutettavana vuoteen 2010 mennessä eli tehdä Euroopan unionin taloudesta maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietopohjainen talous, joka pystyy takaamaan kestävän kehityksen, laajemman sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kansainvälisten markkinoiden kanssa ja luomaan tätä kautta työpaikkoja,
recalling that under the decisions taken in Lisbon the Union has set itself a new strategic goal to be achieved by 2010, namely to make the European economy the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world capable of sustainable economic growth, greater social cohesion in relation to international markets and hence job creation,
tukee täysimääräisesti neuvoston tavoitetta tehdä Euroopan unionista maailman dynaamisin alue vuoteen 2010 mennessä; katsoo, että Euroopan kilpailukyvyn lisäämiseen tähtäävä keskitetty panostus edellyttää tasapainoisen vapauttamisen ja sääntelyn jatkamista sekä tarvittavien uudistusten toteuttamiseksi tarpeen olevien oikeudellisten ja hallinnollisten välineiden nopeaa hyväksymistä;
Endorses entirely the Council's aim of making the EU the most dynamic area in the world by 2010, and finds that a concerted effort to make Europe more competitive requires further balanced liberalisation and regulation and speedy adoption of the legal and administrative instruments needed to put the necessary reforms in place;
katsoo, että tilastoindikaattorit ja esikuva-analyysi voivat olla hyödyllisiä välineitä Euroopan dynaamisuuden lisäämisessä, mutta korostaa, että uusien tilastojen hyödyllisyys on rajallista, jolleivät maat ole valmiita myös oppimaan toisiltaan; panee muun muassa merkille, että Euroopan maat, joissa sääntelyä on purettu eniten ja joissa työmarkkinat ovat joustavat, ovat myös niitä maita, joissa työttömyys on laskenut huomattavasti ja joissa kasvu ylittää keskiarvon;
Finds that statistical indicators and benchmarking can be useful tools in attempts to increase European dynamism, but stresses that new statistics are of limited use if countries are not also ready to learn from each other; notes for example that those countries which have the most deregulation and labour market flexibility in Europe are also the ones that have enjoyed big declines in unemployment and above-average growth;
palauttaa lisäksi mieliin, että eurooppalaisten yritysten taloudellista toimintakykyä haittaavat edelleen liiallinen sääntely ja byrokratian esteet sekä monissa tapauksissa pienten ja keskisuurten yritysten kehityksen mahdollistavan palvelu- ja infrastruktuuriverkoston puuttuminen;
Points out also that the economic performance of European businesses is still affected by over-regulation and bureaucratic obstacles and, in many cases, by the lack of a service and infrastructure network allowing the development of small and medium-sized enterprises;
katsoo, että uusien yritysten perustaminen on Euroopassa tarpeettoman monimutkaista, aikaa vievää ja kallista; pyytää yksinkertaistamaan tätä yksityisyrityksiä koskevilla säännöillä, jotka mahdollistaisivat sen, että pk-yritykset voivat toimia helpommin yli rajojen;
Finds that the starting up of new businesses is unnecessarily complicated, time-consuming and costly in Europe, calls for simplifications in this field along with a private company statute that would enable SMEs to work across borders more easily;
katsoo, että Euroopan taloutta kuvastavat edelleen liikaa rakenteelliset heikkoudet, kuten korkea työttömyys, väestön vanheneminen ja huomattava jälkeen jääminen teknologian kehityksessä Yhdysvaltoihin verrattuna, etenkin mitä tulee uuteen teknologiaan;
Considers that the European economy is still over-characterised by structural weaknesses such as a high rate of unemployment, the ageing of the population and a significant technology gap vis-à-vis the United States, especially as far as the new technologies are concerned;
katsoo väestön ikääntymisen edellyttävän uusia tapoja lisätä erityisesti naisten ja vanhempien työntekijöiden osallistumista työmarkkinoille;
Considers that the ageing of the population means that new ways have to be found of increasing participation in the labour market, especially among women and older workers;
on huolestunut siitä, että Internetin käyttöaste on unionissa kovin epätasainen siten, että Ruotsissa ja Suomessa se on lähes 40 prosenttia ja eteläisissä jäsenvaltioissa alle 10 prosenttia; katsoo, että pikaiset investoinnit informaatioteknologiaan ja alhaisemmat käyttökustannukset ovat tarpeen, jos Eurooppa aikoo hyötyä ns. uuden talouden eduista;
Is concerned that Internet penetration is very uneven within the Union, with penetration levels close to 40 percent in Sweden and Finland and below ten percent in southern Member States; finds that accelerated investments in information technology, and lower access costs, are needed if Europe is going to enjoy the benefits of 'the new economy';
pitää valitettavana, että liiallisen sääntelyn lisäksi joissakin jäsenvaltioissa on hidas ja tehoton byrokratia, joka estää taloustoiminnan täysimääräisen kehittymisen;
Deplores the fact that in some Member States over-regulation is accompanied by a slow and inefficient bureaucracy, which is preventing economic activity from flourishing;
arvioi, että yksi merkittävistä osatekijöistä Lissabonissa vahvistetun päämäärän saavuttamisessa on vapauttamis- ja sääntelypolitiikan välisen tasapainon jatkaminen kansallisesti ja Euroopassa muun muassa toteuttamalla unionissa koordinoituja politiikkoja ja hyväksymällä pikaisesti lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia välineitä tätä varten;
Considers that one of the major factors in achieving the goal set at Lisbon will be to continue the balance between liberalisation and regulation policies at national and European level, not least by means of coordinated policies at Union level and the early adoption of the necessary legislative and administrative instruments;
panee tyytyväisenä merkille useimmissa jäsenvaltioissa maltillisessa vapauttamisprosessissa saavutetun edistymisen erityisesti lentoliikenteen, televiestinnän sekä sähkön ja kaasun toimitusten osalta; korostaa myös tarvetta jatkaa tiettyjen alojen, kuten liikenne, kaasu, sähkö, postipalvelut ja rahoituspalvelut, vapauttamisprosessia; katsoo lisäksi tarpeelliseksi jatkaa rautatieliikenteen vapauttamisprosessia sekä tavarakuljetusten että henkilöliikenteen osalta siten, että samalla kuitenkin taataan nykyinen turvallisuustaso;
Welcomes the progress achieved in a careful liberalisation process in most Member States, particularly in the air transport, telecommunications and gas and electricity supply sectors; stresses also the need to continue this process in such sectors as transport, gas, electricity, postal services and financial services; believes it is also necessary to continue this process in the field of rail transport for both goods and passengers, while ensuring that current safety levels are maintained;
katsoo kuitenkin, että palvelualan vapauttamisaste on riittämätön, koska valtion osallistuminen omistukseen, kun siihen liittyy hallintoa, joka on byrokraattista tai perustuu joillakin alueilla ääntenkalasteluun, saattaa vaikuttaa haitallisesti kilpailuun perustuvien tehokkaiden markkinoiden kehitykseen, jotka olisivat hyödylliset eurooppalaisten yritysten ja kuluttajien kannalta;
Considers, nonetheless, that there has been insufficient liberalisation in the services sector and that government participation in ownership, when combined with management that is bureaucratic or based on vote-catching in certain areas, may adversely affect the development of a competitive market that is effective and of benefit to European businesses and consumers;
katsoo näin ollen välttämättömäksi jatkaa vapauttamisprosessia sekä jatkamalla yksityistämistä että yksinkertaistamalla lainsäädäntö- ja hallintokehystä ilman, että siitä aiheutuu tarjottujen palvelujen laadun heikkenemistä tai perusteetonta kustannusten nousua tai rajoitetaan asianomaisten valtionelinten poliittista vastuuta;
Considers that it is therefore essential to continue the liberalisation process not only by continuing privatisations but also by simplifying the legislative and administrative framework, without this leading to a deterioration in the quality of services provided or an unwarranted increase in costs and without restricting the political accountability of the government entities concerned;
katsoo, että työmarkkinauudistuksia on jatkettava ennen kaikkea kehittämällä elinikäisen oppimisen politiikkaa, jotta työvoiman joustavuuteen ja liikkuvuuteen liittyisi työhön pätevöitymiseen perustuva työmahdollisuuksien lisääntyminen, kun otetaan huomioon toisaalta yritysten tarpeiden ja koulutetun työvoiman tarjonnan välillä oleva huomattava kuilu ja toisaalta sitkeä pitkäaikaistyöttömyys ja syrjäytymisprosessi, jotka kohdistuvat yhä ankarammin vähemmän koulutettuihin ja vanhempiin työntekijöihin;
Considers that labour market reform must continue, above all through the development of a life-long training policy so that the flexibility and mobility of labour is accompanied by greater opportunities for employability based on job skills, as on the one hand there is a significant gap between the needs of enterprises and the supply of skilled labour and, on the other, the persistence of long-term unemployment and the process of exclusion is still hitting less skilled and older workers harder;
uskoo, että nyt on korkea aika toteuttaa työmarkkinauudistuksia, jotka edistävät liikkuvuutta ja tekevät työtarjousten vastaanottamisesta kannattavaa työttömille, kun työvoiman lisääntyminen edesauttaa työllisyyden kasvua ja helpottaa työvoimapulaa, jota on jo havaittavissa joissakin maissa ja joillakin aloilla;
Believes that it is high time for labour market reforms that promote mobility and make it worthwhile for the unemployed to take up job offers, as increases in labour supply will help increase employment and make it easier to deal with the shortage of labour that is already appearing in some countries and in certain sectors;
uskoo, että työmarkkinoiden joustavuuteen on yhdistettävä ihmisiin kohdistuvien investointien lisääminen ja koulutusjärjestelmät, jotka on mukautettu tietoyhteiskunnan tarpeisiin ja ihmisten elinikäisen oppimisen mahdollisuuksiin;
Believes that labour market flexibility must be combined with increased investments in people and with education and training systems adapted to the demands of the knowledge society and people's possibilities of lifelong learning;