natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Haitalliset vieraslajit ja tuholaishyönteiset sekä niihin liittyvät torjuntatoimenpiteet aiheuttavat vuosittain 12 miljardin euron vahingot Euroopan unionissa.
The European Union spends more than EUR 12 billion every year on measures to control invasive species and destructive insects and to deal with the damage caused by such pests.
Kulujen rajoittamiseksi ja luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi tarvitaan ehkäisyä, valvontaa ja tutkimuksia.
Prevention, monitoring and research are therefore essential in order to reduce costs and protect biodiversity.
Aikooko komissio vahvistaa ja lujittaa tukensa EUPHRESCO-verkostolle, joka on haitallisia vieraslajeja tutkivien laboratorioiden verkosto?
Does it plan to maintain and strengthen its support for the Euphresco network of research laboratories specialising in invasive species?
Olisiko mahdollista kehittää tässä yhteydessä kokeilutukia ja ‑tutkimuksia, joiden avulla testattaisiin uusia torjunta- tai hävityskeinoja?
Would it be possible to provide support through Euphresco for experiments testing new control measures or solutions?
Eikö komissio voisi myös perustaa eloyhteisöjä (biomeja) tutkivien tutkimuslaboratorioiden alueellisen verkoston paikallisten valtausten (kuten Rhynchophorus ferrugineus ‑hyönteisen) tutkimusta varten?
Would the Commission also consider creating regional networks of research laboratories that would focus specifically on biomes affected by localised invasions (of red palm weevil, for example)?
Eikö olisi myös mahdollista perustaa Välimeren alueen verkosto, joka yhdistäisi Etelä-Euroopan lisäksi Välimeren vastarannalla sijaitsevat kumppanuusvaltiot?
Can it therefore foresee the possibility of a Mediterranean regional network bringing together southern EU countries and partner countries on the other side of the Mediterranean?
Olisi myös mielenkiintoista jatkaa DAISIE ( Delivering Alien Invasive Species inventories for Europe ) ‑ohjelmassa tehtyä työtä.
It would also be worthwhile continuing the work carried out under the Daisie programme (Delivering Alien Invasive Species Inventories for Europe), launched as part of the 6th Framework Programme.
Kyseinen ohjelma perustettiin kuudennen tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmassa, ja sen avulla on kartoitettu yli 10 miljoonaa vieraslajia kolmessa vuodessa eri puolilla Eurooppaa ja myös Euroopan ulkopuolella sijaitsevien tutkimuskeskusten ja yliopistojen yhteenliittymän ansiosta.
An inventory of more than 10 000 non-native species was compiled over three years on the basis of cooperation under Daisie between various research centres and universities from across the EU and beyond.
Eikö komission mielestä hyönteisten kartoittamisen jälkeen olisi järkevää ehdottaa yhteisiä hallinta- tai hävittämistoimenpiteitä?
In addition to producing inventories of species, does the Commission agree that it would now also make sense to draw up common management or eradication procedures?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006216/2011
Question for written answer E-006216/2011
Aihe: Hintojen nousu ilmastopaketin toimeenpanon kannalta
Subject: Rising prices in view of the implementation of the climate package
Puolaa odottaa vaikea pitkän aikavälin ilmasto- ja energiapolitiikan toimeenpanoon, ilmastopakettia koskevien direktiivien täytäntöönpanoon ja teollisuuden päästöihin liittyvä kausi.
There are difficult times ahead for Poland as regards the implementation of the long-term energy and climate policy and the directives on the climate package and industrial emissions.
Siksi on tärkeätä ryhtyä toimiin, jotka mahdollistavat ilmastopakettiin sisältyvien poikkeusten käytön.
It is therefore essential that steps be taken to ensure that the opportunities for derogations provided by the climate package are taken up.
Euroopan komission tiedonanto merkitsee Puolalle hintojen nousua ja mahdollisesti Ranskan puheenjohtajakaudella neuvotellun poikkeuspaketin menettämistä.
For Poland, the Commission communication means a hike in prices and brings with it the possibility that Poland might lose the derogations it negotiated during the French Presidency.
Puolan kannalta epäedullisia, vuoden 2008 päätöksiä heikentäviä määräyksiä sisältävän Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY 10c artiklan johdosta kysyn, miten Euroopan komissio aikoo estää määräysten kiristymisen, jotta Puolan olisi helpompi käyttää poikkeuksia?
Given that Article 10c of Directive 2003/87/EC contains provisions that are unfavourable for Poland as they eliminate the 2008 agreements, could the Commission state how it is intending to avoid any tightening of the rules, so as to allow Poland to keep its derogations?
Haluaako Euroopan komissio saada jäsenvaltiot olemaan käyttämättä kolme vuotta sitten neuvoteltuja poikkeuksia sisällyttämällä sähkön hintaan päästöoikeuksien oston kokonaiskustannukset ja kiristämällä lainsäädäntöä?
By including all the costs relating to the purchase of emissions rights in electricity prices, and by tightening up the legislation, is the Commission seeking to discourage the Member States from making use of the derogations negotiated three years ago?
Kohdassa 4.4 määrätään pakollisista, ilmaiseksi myönnettyjä oikeuksia vastaavista investoinneista, sen sijaan päästökauppadirektiivillä poikkeuksia käyttävät valtiot velvoitetaan maksamaan.
Point 4.4 introduces an obligation to make investments that are equal in value to the quotas allocated free of charge, whilst the Emissions Trading Scheme Directive stipulates that countries that have been granted derogations must pay.
Millaisia ratkaisuja Euroopan komissio ehdottaa sähkön hinnannousun välttämiseksi?
What steps does the Commission propose to take to avoid a rise in electricity prices?
Katsooko Euroopan komissio tarpeelliseksi kaupallistaa puhtaita hiiliteknologioita sen johdosta, että hiilen osuus sähkön globaalissa tuotantorakenteessa on suuri?
Does the Commission see the need to put clean coal technologies on the market, given the high reliance on coal in the overall structure of electricity generation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006217/2011
Question for written answer E-006217/2011
Aihe: Luontotyyppidirektiivin täytäntöönpano Galician itsehallintoalueella
Subject: Implementation of the Habitats Directive in Galicia
Komissio myönsi vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni E‑4550/09, että vaikka luontotyyppidirektiivi ei kiellä taloudellista kehitystä Natura 2000 ‑verkoston alueella, kaikista mahdollisesti merkittäviä vaikutuksia aiheuttavista suunnitelmista tai hankkeista on tehtävä asianmukainen vaikutusten arviointi, jonka avulla voidaan varmistaa, etteivät ne vahingoita alueen koskemattomuutta.
In its answer to my Question E‑4550/09, the Commission recognised that the Habitats Directive does not prohibit economic development within the Natura 2000 network, but that any plan or project likely to have a significant impact on a site shall be subject to appropriate assessment of its implications to ensure that it does not damage the site's integrity.
Viime aikoina julkaistujen tietojen mukaan Galician aluehallitus on julistanut vesiviljelyn erittäin tärkeäksi alaksi yleisen edun kannalta ja ilmoitti, että Galician itsehallintoalueen Natura 2000 ‑verkostoa koskevaan yleissuunnitelmaan kuuluu vesiviljelyn edistäminen koko alueella.
According to information released in the last few days, the Galician regional government ( Xunta ) has declared aquaculture to be a sector of overriding public interest and has announced that Galicia's Natura 2000 network master plan foresees the possibility of promoting aquaculture in all areas of the region.
Onko Galician aluehallitus pyytänyt komissiolta lausuntoa, joka koskee vesiviljelyn julistamista erittäin tärkeäksi alaksi yleisen edun kannalta?
Has the Commission been consulted by the Galician regional government about the declaration of aquaculture as a sector of overriding public interest?
Tunteeko komissio Galician aluehallituksen laatiman Natura 2000 ‑verkostoa koskevan yleissuunnitelman?
Is it aware of the Natura 2000 network master plan drawn up by the regional government?
Katsooko komissio, että suunnitelma on yhdenmukainen luontotyyppidirektiivin kanssa?
Does it consider its content to be compatible with the Habitats Directive?
Katsooko komissio, että mainitun julistuksen ja yleissuunnitelman perusteella jokainen vesiviljelyhanke on vapautettu direktiivin vaatimuksista?
Does it believe that the aforementioned declaration and master plan exempt all aquaculture projects from complying with the requirements of the directive?
Onko komissio sitä mieltä, että voimaperäiset vesiviljelyhankkeet aiheuttavat merkittäviä seurauksia suojelluilla alueilla?
Does it believe that intensive aquaculture projects have significant repercussions on protected sites?
Aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin varmistaakseen, että direktiivi toimii, ja edistääkseen sen täytäntöönpanon ennakoitavuutta ja varmuutta?
Does it intend to take any measures to ensure the effectiveness of the directive and to clarify the way in which it should be correctly implemented?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006218/2011
Question for written answer E-006218/2011
Aihe: Jätteensiirtoasetus ja ympäristötarkastukset
Subject: Waste Shipment Regulation and environmental inspections
EU tuottaa noin 70 miljoonaa tonnia vaarallista jätettä vuosittain.
The EU produces around 70 million tonnes of hazardous waste annually.
Huolimatta asetuksen (EY) N:o 1013/2006 (jätteensiirtoasetus) säännöksistä, jotka kieltävät EU:ta viemästä vaarallista jätettä kolmansiin maihin, on todisteita, että vaarallista ja elektroniikkajätettä kuljetetaan edelleen kehitysmaihin hävitettäväksi; 19 prosenttia jätekuljetuksista rikkoo jätteensiirtoasetusta, mikä tekee niistä laittomia (EY:n arvio).
Despite the provisions of Regulation (EC) No 1013/2006 (the Waste Shipment Regulation — WSR) , which prohibits the dumping of EU hazardous waste in third countries, it is evident that hazardous and electronic waste is still being exported to developing countries for disposal; 19 % of waste shipments are in violation of the Waste Shipment Regulation, thus rendering them illegal (EC estimate).
Tällainen jäte sisältää usein sellaisia ainesosia ja kemiallisia aineita, kuten kadmiumia, bariumia ja elohopeaa, joilla on niitä poltettaessa tuhoisa vaikutus kansanterveyteen ja joiden hävittäminen aiheuttaa veden ja maaperän saastumista.
Such waste often contains substances and chemicals such as cadmium, barium and mercury, which when burnt have devastating effects on public health and whose disposal leads to the contamination of water and soil.
Jotta EU:n laittoman vaarallisen jätteen vienti kehitysmaihin lopetettaisiin ja luonnonvaroja käytettäisiin siten tehokkaammin ja jotta jäsenvaltioissa edistettäisiin parempaa jätteenkäsittelyä, on selvää, että on varmistettava nykyisen EU:n lainsäädännön parempi täytäntöönpano.
To end the export of illegal EU hazardous waste to developing countries, thus promoting resource efficiency and better waste management domestically, it is evident that we must secure better implementation of the current European legislation.
Tässä asiassa tarvitaan uusia lainsäädännöllisiä toimenpiteitä yhteisön ympäristölainsäädännön noudattamisen vahvistamiseksi ja johdonmukaisemman täytäntöönpanon ja soveltamisen varmistamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa.
In this respect, new legislative action and measures are needed to strengthen compliance with Community environmental law and ensure more consistent implementation and enforcement in all Member States.
Kun edellä oleva otetaan huomioon, komissiota pyydetään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin:
Given the above, the Commission is asked to answer the following:
Mihin lainsäädännöllisiin toimenpiteisiin ja täytäntöönpanomenettelyihin komissio on ryhtynyt tähän mennessä laittoman jätteen kaadon torjumiseksi ja jäsenvaltioiden luonnonvarojen tehokkaan käytön edistämiseksi?
What legislative action and implementation procedures has the Commission taken so far to combat illegal waste dumping and thus promote domestic resource efficiency?
Aikooko komissio tarkistaa jätteensiirtoasetusta siten, että se vahvistaisi ja yksinkertaistaisi voimassa olevia tarkastusvaatimuksia (asetuksen (EY) N:o 1013/2006 50 artikla)?
Does the Commission plan to revise the Waste Shipment Regulation, so as to strengthen and simplify the inspection requirements currently in place (Article 50 of Regulation (EC) No 1013/2006)?
Jos vastaus on kyllä, mikä on aikataulu?
If yes, what is the timeline?
Onko komissio samaa mieltä siitä, että erityiset EU:n yhteiset suuntaviivat jätteensiirron ympäristötarkistuksista voisivat tarjota täytäntöönpanosta vastaavia elimiä ja tarkastusviranomaisia, joilla olisi vakaa perusta jätteensiirtoasetuksen asianmukaiselle täytäntöönpanolle ja soveltamiselle?
Does the Commission agree that specific common EU guidelines on environmental inspections of waste shipment could provide enforcement bodies and inspection officers with a solid basis for the proper implementation and enforcement of the WSR?
Harkitseeko komissio direktiivin antamista ympäristötarkistuksista eli yhteisten EU:ta sitovien sääntöjen luomista?
Is the Commission considering the adoption of a directive on environmental inspections, thus setting common EU binding rules?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006219/2011
Question for written answer E-006219/2011
Vittorio Prodi (S&D) , Dominique Baudis (PPE) , Antonio Cancian (PPE) , Giles Chichester (ECR) , Christine De Veyrac (PPE) , Jacqueline Foster (ECR) , Edit Herczog (S&D) , Marian-Jean Marinescu (PPE) , Vladimír Remek (GUE/NGL) , Herbert Reul (PPE) , Potito Salatto (PPE) , David-Maria Sassoli (S&D) , Debora Serracchiani (S&D) ja Patrizia Toia (S&D)
Vittorio Prodi (S&D) , Dominique Baudis (PPE) , Antonio Cancian (PPE) , Giles Chichester (ECR) , Christine De Veyrac (PPE) , Jacqueline Foster (ECR) , Edit Herczog (S&D) , Marian-Jean Marinescu (PPE) , Vladimír Remek (GUE/NGL) , Herbert Reul (PPE) , Potito Salatto (PPE) , David-Maria Sassoli (S&D) , Debora Serracchiani (S&D) and Patrizia Toia (S&D)
Aihe: Yhteinen strategiakehys ja ilmailuala
Subject: Common Strategic Framework and aeronautics
Euroopan ilmailualan tutkimusrakenteita on mukautettu ja yhdenmukaistettu Euroopan ilmailututkimuksen neuvoa-antavan komitean (ACARE) tavoitteiden kanssa, minkä ansiosta kansallisia tutkimusohjelmia ja yksityisen sektorin tutkimus- ja teknologiainvestointeja on voitu hienosäätää.
European research in aeronautics has been structured and gradually brought into line with the objectives of the Advisory Council for Aeronautical Research in Europe (ACARE), making it possible to fine-tune national research programmes and private-sector investments in research and technology.
EU:n tasolla hallinnoidut puiteohjelmat ovat taanneet sen, ettei päällekkäisiä menoja ole syntynyt, kun taas ilmailualalle osoitettu erityistuki kohdennettujen määrärahojen muodossa on tarjonnut rahoitusvakauden, jota Euroopan pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttaminen edellyttää.
The framework programmes managed at EU level have ensured that there is no duplication of expenditure, while specific support for aeronautics through dedicated funds has provided the financial stability needed if long-term European objectives are to be met.
Euroopan ilmailuteollisuuteen kohdistuu globalisaation ja uusien kilpailijoiden ja markkinoiden syntymisen mukana tuomia paineita.
Today, the European aeronautics manufacturing industry is coming under pressure as a result of globalisation and the emergence of new competitors and markets.
Silti ilmailuteollisuus on edelleen taloutemme strateginen tutkimus- ja innovaatioala, joka vaikuttaa miljooniin työpaikkoihin, ja toimitusketju, joka tuo huomattavaa lisäarvoa.
Yet it remains a key strategic sector for research and innovation in our economy, affecting millions of jobs and a supply chain which generates considerable added value.
Kun otetaan huomioon seuraavan yhteisen strategiakehyksen ja monivuotisen rahoituskehyksen laadinta, aikooko komissio jatkossakin täyttää kunkin tehokkuutensa osoittaneen alan erityistarpeet?
With reference to the preparation of the next Common Strategic Framework and of the Multiannual Financial Framework, will the Commission continue to meet the specific needs of each sector which has demonstrated its efficiency?
Aikooko komissio jatkaa ilmailualan rahoitusohjelmaa ja taata näin meneillään olevassa seitsemännessä puiteohjelmassa äskettäin käyttöön otettujen välineiden soveltamisen?
In particular, will the Commission maintain a dedicated aeronautics funding programme, thereby guaranteeing the continued application of instruments newly introduced under the current Seventh Framework Programme?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006220/2011
Question for written answer E-006220/2011
Islannin tulivuorenpurkaus häiritsi vakavasti lentoliikennettä ja aiheutti taloudellisia menetyksiä.
The eruption of the volcano in Iceland severely disrupted air traffic and was financially damaging.
Miljoonat matkustajat, samoin kuin myös lentoyhtiöt, kärsivät vahinkoja.
Millions of passengers — and also airlines — suffered losses.
Nyt samanlainen tulivuorenpurkauksen aiheuttama kriisi uhkaa Islannissa uudelleen.
And now there is the threat that another volcano in Iceland may similarly erupt.
On ilmeistä, että tuhkapilvien liikkumisen ennakoimiseksi käytössä olleet tiedot ovat olleet riittämättömiä maanpäällisten ja ilmaa koskevien tietojen puuttumisen vuoksi ja yksittäisten laitosten rooli kriisin hallinnassa on ollut epäselvästi määritelty.
It is clear that lack of equipment on the ground and in the air meant that the data used to predict the path of the ash cloud was incomplete and the individual bodies’ roles in managing the crisis were not clearly defined.
Tämän seurauksena on nähtävissä tarve jatkaa maa- ja ilmateknologiavälineisiin sijoittamista, koska ainoastaan täysin reaaliaikaisia tietoja saamalla voidaan laatia luotettavia ennusteita ja tehdä päätöksiä.
Consequently, investment in technological equipment on the ground and in the air must continue, because reliable forecasts and good decision-making need data that is 100 % accurate in real time.
Säätölaitteiden, tulivuorenpurkausten neuvontakeskusten, lentosuunnistuksen palveluntarjoajien ja operaattoreiden on oltava täysin valmistautuneita ja ajanmukaisia.
Controllers, volcanic ash advisory centres, air navigation service providers and operators must be fully prepared and must react in good time.
Lentäjät on koulutettu kohtaamaan erityisolosuhteita lennoilla.
Pilots are trained to cope with particular flight conditions.
Sääntelylaitokset ovat tutkineet, tarkistaneet ja hyväksyneet kaupallisten lentoreittien turvallisuusohjeet, ja lentoyhtiöillä on kokemusta vulkaanisten alueiden ylilennoista turvallisuusindikaattoreiden mukaisesti.
Commercial airlines’ safety regulations are examined, checked and approved by regulatory bodies and the airlines’ safety ratings confirm that they are experienced in flying over volcanic areas.
Mikä on tilanne edellä mainituissa toimenpiteissä tällä hetkellä?
What is the situation regarding the aforementioned measures?
Tulisiko yhteispäätösprosessin olla avoimempi, jotta kriisiaikoina voidaan reagoida paremmin ja koordinoidummin?
Surely the co-decision process should be made more transparent so that we have a better and more coordinated response to crises?
Mitä komissio on tehnyt samanlaisten kriisien toistumisen välttämiseksi, ja miten asiassa on edistytty?
What steps has the Commission taken to prevent a repetition of similar crises and what progress has been made?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006230/2011
Question for written answer E-006230/2011
Aihe: Koheesiopolitiikan ja Euroopan sosiaalirahaston tulevaisuus
Subject: Future of the cohesion policy and the European Social Fund
Osallistavaan kasvuun liittyy erityisesti kaksi tehtävää: työllisyyden lisääminen ja köyhyyden vähentäminen.
The main threats to cohesion policy are division by sector, nationalisation and a reduction in overall capacity through a decrease in resources.
Meidän on estettävä nämä muutokset ja määriteltävä tarvittavat jatkotoimet.
These anomalies must be avoided, whilst the necessary monitoring needs to be defined.
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä koskien esimerkiksi yksinkertaistamista, arvioinnin parantamista, taloudellisten mahdollisuuksien ja mahdollisten lähteiden tarkastelua?
What action does the Commission intend to take in the areas of simplification, improving evaluation and studying financial possibilities and possible sources?
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä poistaakseen varojen nopeampaan jakamiseen ja tehokkaaseen assimilaatioon liittyvät esteet?
What does the Commission plan to do in order to eliminate obstacles to faster distribution of funds and effective assimilation?
Katsooko komissio, että tulevaisuudessa on tarpeen taata nykyistä koheesiopolitiikkaa vakaampi politiikka sekä vakaampi ja tehokkaampi Euroopan sosiaalirahasto?
Does the Commission not think it necessary to ensure that the future cohesion policy is more robust than at present and the European Social Fund more robust and more effective?
Aikooko komissio antaa lausunnon liittyen koheesiopolitiikan tulevaisuuteen vuoden 2013 jälkeen ja sisällyttää siihen politiikalle asetettavat tavoitteet, painopisteet ja rakenteen?
Does the Commission plan to state its opinion on the future cohesion policy after 2013, including its objectives and structure?
Voisiko komissio arvioida niiden taloudellisten resurssien määrän, joita tarvitaan koheesiopolitiikan johtamiseksi tehokkaalla ja tuottavalla tavalla?
Will the Commission assess the financial resources needed to implement the cohesion policy in an effective and productive way?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006231/2011
Question for written answer E-006231/2011
Jäsenvaltioiden kaupunki- ja asuntopolitiikka liittyy tiiviisti Euroopan unionin sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden politiikkaan, erityisesti unionin sosiaalista syrjintää, köyhyyttä ja ilmastonmuutosta torjuvaan politiikkaan.
Member States’ town and housing policies are closely linked to the Union’s social and regional cohesion policy, and in particular to its policy on preventing social exclusion, poverty and climate change.
Kun otetaan huomioon, että 74 prosenttia Euroopan unionin väestöstä asuu kaupungeissa, kansallisen ja eurooppalaisen politiikan toteuttamisessa on huomioitava kaupunkien tarpeet.
With 74 % of the EU’s population living in urban areas, national and EU policies must take urban needs into account in their implementation.
Ilmastonmuutokseen sekä talous- ja rahoituskriisiin liittyvät ongelmat onnistutaan ratkaisemaan vain, jos eurooppalaiset kaupungit huomioidaan.
Problems related to climate change and the economic and financial crisis cannot be successfully resolved unless Europe’s towns and cities are included in the process.
Jäsenvaltioiden ja komission on tuettava aktiivisesti vahvaa energiatehokkuuspolitiikkaa 20‑20–20-tavoitteen saavuttamiseksi.
The Member States and the Commission must actively support a strong energy-efficiency policy for the ‘20-20-20’ targets to be met.
Rakennerahastoja ei kuitenkaan käytetä tällä hetkellä riittävästi tämän tavoitteen saavuttamiseksi.
However, not enough use is being made of the Structural Funds at present for this target to be met.
Haluaisin tietää, mikä on komission mielestä syynä siihen, että edistyminen on tässä asiassa riittämätöntä?
I would like to know why, in the Commission’s view, not been enough progress has been made in this field?
Miten jäsenvaltioiden tulisi komission mielestä edistää rakennusten energiatehokkuutta koskevan uuden direktiivin täytäntöönpanoa?
How, in the Commission’s opinion, should the Member States contribute to the implementation of a new Energy Performance of Buildings Directive?
Aikooko komissio edistää rakennerahastojen käyttöä energiavoimavarojen hankkimiseksi erityisesti kaupunkialueilla?
Will the Commission be promoting, in urban areas particularly, the use of the Structural Funds to purchase energy devices?
Vai onko komissio sitä mieltä, että jäsenvaltioiden tulisi itse viedä tätä asiaa eteenpäin?
Or does it consider that this should be promoted by the Member States themselves?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006233/2011
Question for written answer E-006233/2011