natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopan unionin olisi perehdyttävä Yhdysvaltain monipuoliseen, osaamiseen perustuvaan innovointikulttuuriin.
The European Union should be aiming to delve into this rich, knowledge-based culture of innovation in the US.
Siten se voisi saavuttaa Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteita.
This would help the EU meet some of the targets of the 2020 strategy.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7476/2010
Question for written answer E-7476/2010
Aihe: Sähköiset terveydenhuoltopalvelut (eHealth)
Subject: eHealth sector
Mitä mieltä komissio on Euroopan sähköisistä terveydenhuoltopalveluista talouskasvun ja kilpailukyvyn lisäämisen näkökulmasta tarkasteltuna?
What is the Commission's opinion on Europe's eHealth sector in terms of boosting economic growth and competitiveness?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7477/2010
Question for written answer E-7477/2010
Aihe: Atlantin valtameren kalakannat
Subject: Current fish stocks in the Atlantic Ocean
Voiko komissio kertoa Atlantin valtameren nykyisten kalakantojen suuruudesta?
Can the Commission give an indication of the breadth of existing fish stocks in the Atlantic Ocean at present?
Tietoja on talouden ja ympäristön vuoksi tärkeää hyödyntää huolellisesti.
It is important to utilise this information carefully from an economic and environmental point of view.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7478/2010
Question for written answer E-7478/2010
Aihe: Ilmastonmuutosneuvottelut ja maatalous
Subject: Climate change talks and agriculture
Voiko komissio kertoa, kuinka paljon joulukuussa Cancunissa järjestettävissä seuraavissa ilmastoneuvotteluissa maatalouden odotetaan vähentävän kasvihuonekaasupäästöjään?
Leading up to the next set of climate change talks in Cancun this December; can the Commission outline what role will be expected from the agriculture sector in reducing GHG emissions?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7479/2010
Question for written answer E-7479/2010
Aihe: Ehdotus Euroopan unionin perintöpäiväksi
Subject: Proposal for an EU Heritage Day
Onko komission suunnitelmissa perustaa eurooppalainen perintöpäivä?
Does the Commission have any plans to establish a European Heritage Day?
Jokainen jäsenvaltio viettää perintöpäiväänsä eri aikaan vuodesta.
The Member States each enjoy heritage days at different times of the year.
Olisiko sillä symbolinen merkitys, että yhtä päivää vuodesta vietettäisiin eurooppalaisen kulttuuriperinnön päivänä yhdessä Euroopan unionin kansalaisina?
Would it be more iconic to designate one day of the year for celebrating our European cultural heritage together as citizens of the European Union?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7480/2010
Question for written answer E-7480/2010
Aihe: Eurooppa 2020 -strategian edistyminen
Subject: Progress of the 2020 strategy
Voiko komissio kommentoida Eurooppa 2020 ‑strategian tähänastista edistymistä?
Can the Commission comment on the progress of the European 2020 strategy to date?
Eritoten mitä työmarkkinauudistuksia on tehty strategian yhteydessä?
More particularly, can the Commission outline any labour market reforms that have taken place in the context of the strategy?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7481/2010
Question for written answer E-7481/2010
Aihe: Sähköajoneuvoliikennettä koskeva politiikka
Subject: Electric vehicle transport policy
Voiko komissio ilmoittaa, millaista sähköajoneuvoja koskevaa politiikkaa Euroopan unionissa aiotaan toteuttaa vuoteen 2020 mennessä?
Can the Commission relay what type of policies will be in place regarding electric vehicles before 2020 in the European Union?
Politiikkaa voisi kokeilla erinomaisesti esimerkiksi Irlannissa.
Ireland for example would be an excellent test bed for such a scheme.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7482/2010
Question for written answer E-7482/2010
Aihe: Julkisten menojen uudelleenarviointi
Subject: Rethinking public expenditure
Mihin toimiin komissio mahdollisesti ryhtyy julkisten menojen uudelleenarvioinnin edistämiseksi koko Euroopan unionissa?
What measures, if any, is the Commission taking to encourage the re-evaluation of public expenditure across the European Union?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7483/2010
Question for written answer E-7483/2010
Aihe: Toimielinten väliset suhteet
Subject: Interinstitutional relations
Koska Lissabonin sopimus on tullut voimaan, voiko komissio kommentoida Euroopan unionin toimielinten välisiä suhteita ennen kuin sopimus tuli voimaan ja Eurooppa‑neuvostosta tuli EU: toimielin?
Since the entry into force of the Lisbon Treaty can the Commission comment on interinstitutional relations between the European institutions in existence before Lisbon and the European Council?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7484/2010
Question for written answer E-7484/2010
Aihe: Peitellyt tai unohdetut kuolemantuomiot
Subject: Concealed or forgotten death sentences
Aviorikoksesta syytetyn nuoren iranilaisnaisen Sakineh Mohammadi Ashtianin kuolemantuomion toimeenpanon väliaikainen keskeyttäminen on kiinnittänyt kansainvälisen yhteisön huomion niihin tuhansiin kuolemantuomioihin, joita pannaan vuosittain täytäntöön ympäri maailmaa.
The temporary suspension of the death penalty imposed on Sakineh Mohammadi Ashtiani, a young Iranian woman accused of adultery, has focused international public attention on the thousands of death sentences carried out around the world every year.
Virallisten tietojen mukaan yksistään vuonna 2009 pantiin täytäntöön 5 619 teloitusta, joista yli 5 000 pelkästään Kiinan kansantasavallassa, 402 Iranissa ja 77 Irakissa.
According to official figures, a total of 5 619 executions took place in 2009 alone, including more than 5 000 in the People’s Republic of China, 402 in Iran and 77 in Iraq.
Tähän kammottavaan tilastoon on lisättävä vielä Yhdysvaltain tiedot, joiden mukaan maassa pantiin samana vuonna täytäntöön 52 kuolemantuomiota.
The United States also appears in this alarming ranking, having carried out 52 death sentences over the same period.
Tällöin kyse on usein tuomioista, joista on päätetty salaisissa ja täysin epäoikeudenmukaisissa oikeudenkäynneissä.
Moreover, there are ever more reports of summary executions, often following convictions handed down at secret, wholly unfair trials.
Teloitukset toteutetaan hyvin julmasti, kuten kivittämällä, mestaamalla tai hirttämällä, mikä aiheuttaa tuomituille julmaa kärsimystä ja kuolinkamppailua.
These killings are carried out using brutal methods such as stoning, decapitation and hanging, causing atrocious suffering and agony.
Kun otetaan huomioon, että YK hyväksyi 18. joulukuuta 2007 kuolemantuomioiden täytäntöönpanon lykkäämisen sekä tuomitsee jyrkästi kuolemantuomioiden antamisen ja tehon, mihin konkreettisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä tuodakseen päivänvaloon ne lukemattomat teloitukset, jotka pimitetään kansainväliseltä yhteisöltä?
Bearing in mind that on 18 December 2007 the United Nations approved a moratorium on the death penalty, which strongly condemns its use and questions its effectiveness, what concrete action does the Commission intend to take in order to bring to light the vast number of executions concealed from the international public?
Mihin vastatoimiin komissio aikoo ryhtyä (kansainvälisen oikeuden perusperiaatteita sekä valtioiden täyttä suvereniteettia täydellisesti noudattaen) niitä maita vastaan, jotka sallivat edelleen julmat teloitukset ilman asianmukaista oikeudenkäyntiä?
With due regard to the fundamental principles of international law and the full exercise of national sovereignty, what counter-measures does the Commission intend to take against countries that continue to tolerate brutal executions without a proper trial?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7485/2010
Question for written answer E-7485/2010
Aihe: Stressitestit ja euron kriisi
Subject: ‘Stress tests’ and the euro crisis
EKP ja eri jäsenvaltioiden valtiovarainviranomaiset ovat laatineet euron kriisin torjumiseksi pankeille suunnatun niin sanotuksi stressitestiksi kutsutun menetelmän, jonka tuloksena Euroopan pankkisektori julistettiin ”terveeksi”.
In an effort to head off the euro crisis, the ECB and the financial authorities of various Member States organised ‘stress tests’ for banks, following which it was announced that the EU banking sector is ‘healthy’.
Komissio päätti kuitenkin yksin 10. elokuuta rahoittaa Anglo-Irish Bankin pelastamisen (vaikkei pankki ollut edes mukana stressitesteissä) 10 miljardilla eurolla, mikä nostaa kyseiselle pankille myönnetyn tuen yhteismäärän 24,5 miljardiin euroon (joka on yli 10 prosenttia Irlannin BKT:sta).
On 10 August 2010, however, the Commission autonomously decided to fund a EUR 10 billion rescue package for the Anglo-Irish Bank, which had not even taken part in the stress tests, bringing the total assistance provided to the bank to EUR 24.5 billion (more than 10 % of Ireland’s GDP).
Euron kriisi ei tästä huolimatta ole vielä ohi.
Nevertheless, the euro crisis has not gone away.
Kreikan valtionvelan uudelleenrahoituksen kustannukset ovat yhä ennätyskorkeat, ja pankkisektori on ulosmitattu kansainvälisen luoton piiristä.
The cost of refinancing Greece’s debt is still at record levels, and the banking sector does not have access to international credit.
EKP:n kreikkalaisille pankeille myöntämien lainojen osuus oli 96 miljardia euroa heinäkuussa, ja portugalilaisille pankeille myönnettiin lainaa kesä- ja heinäkuun välisenä aikana 41,5–50 miljardia euroa.
The ECB loaned EUR 96 billion to Greek banks in July, and EUR 41.5-50 billion to Portuguese banks in June and July.
EKP myönsi heinäkuussa niin sanottujen PIGS-maiden pankeille lainaa yhteensä sievoiset 387 miljardia euroa.
In total, banks in the ‘PIGS’ countries received the tidy sum of EUR 387 billion from the ECB in the month of July.
Ovatko niin sanotut stressitestit sen mielestä edesauttaneet euron vahvistamista? 2.
whether it believes the stress tests have helped to strengthen the euro? 2.
Katsooko se, että näiden ”pelastamistoimien” ennätysmäisen korkeiden kustannusten vuoksi on vaarana, ettei euroa voidakaan vahvistaa? 3.
whether, given the record size of these bailouts, it does not think it may become impossible to shore up the euro? 3.
Mitä uusia toimia komissio aikoo esittää yhteisvaluutan kriisin pitkittymisen estämiseksi? 4.
what further measures it intends to propose with a view to halting the crisis of the common currency? 4.
Mikä mahdollinen rooli euron vahvistamisella on globaalissa finanssikriisissä? 5.
what role, if any, the strengthening of the euro plays in the context of the global financial crisis? 5.
Onko euron vahvistamisessa komission mielestä nähtävissä yhteys julkisen velan torjumisen sekä pankkien pelastamiseksi käytettyjen huomattavien rahasummien välillä?
whether it believes there is a relationship — in terms of strengthening the euro — between efforts to combat public debt and the colossal sums spent on bank bailouts?
Jos on, mikä tuo yhteys on?
If so, what is that relationship?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7486/2010
Question for written answer E-7486/2010
(28. syyskuuta 2010)
(27 September 2010)
Aihe: EAKR:n tuki Schleswig-Holsteinin osavaltiossa Saksassa
Subject: ERDF funding in Schleswig-Holstein
Schleswig-Holsteinin osavaltion alueellinen ohjelma rahoitettiin Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR).
The regional programme of the German federal state of Schleswig-Holstein was partly financed from the European Regional Development Fund (ERDF).
Komissio pidätti viisi prosenttia tukisummasta, tarkoituksenaan maksaa kyseinen määrä vasta ohjelman hallinnoijalta saadun täydellisen selvityksen ja viimeisen tarkastuslaskennan jälkeen.
The Commission withheld 5 % of the funding, stating that it would not pay this outstanding sum until full sets of accounts had been drawn up by the programme manager and audited.
Viimeisen tukijakson lopussa alueellisesta ohjelmasta tuettiin useita isoja investointihankkeita (mm. Naturgewalten-elämyskeskus Syltin saarella Listissä).
Towards the end of the last programming period several large-scale projects (including the Forces of Nature centre in List on the island of Sylt) applied for support under the regional programme.
Schleswig-Holsteinin osavaltio ei kuitenkaan valitettavasti vähentänyt kaikkien tuettujen hankkeiden tukirahoista viittä prosenttia, vaan se oli virheellisesti maksanut tukikauden alussa kaikkiin hankkeisiin 100 prosenttia tukisummasta, joten tukikauden loppuvaiheessa esitettyihin hankkeiden rahoituspyyntöihin ei ollut lainkaan varoja.
Unfortunately, however, Schleswig-Holstein had not reduced the funding paid to all supported projects equally by 5 %, but had instead made the mistake of paying out all of the available funding to the projects under way at the start of the programming period, leaving nothing left for projects whose applications were received towards the end of that period.
Näitä hankkeita voidaan rahoittaa vasta kun komissio on maksanut nyt pidätettyinä olevat viisi prosenttia.
These projects can therefore only be financed once the Commission pays the outstanding 5 %.
Siksi pelkästään Listin Naturgewalten-elämyskeskukselta puuttuu tukirahoja vielä noin 800 000 euron arvosta.
For this reason, the List Forces of Nature centre alone is still owed around EUR 800 000 in funding.
Vuosien ajan tarvittavat välirahoitukset aiheuttavat sen myötä hankkeen hallinnoijalle valtavan rasitteen.
For the project manager concerned, the need to find interim financing covering a period of several years represents an enormous burden.
Onko tämä Schleswig-Holsteinin osavaltion menettely yhteisön lainsäädännön mukainen?
Are Schleswig-Holstein's actions in line with EC law?
Mitä mahdollisuuksia komissio näkee hankkeen hallinnoijilla olevan rahoitusvajeesta selviämiseen?
What possibilities does the Commission see for the project managers concerned to plug their financing gap?
Milloin komission voi odottaa maksavan kokonaissummasta jäljellä olevat viisi prosenttia?
When is the outstanding 5 % of the total sum likely to be paid?
Voiko komissio kiirehtiä tässä ongelmallisessa tilanteessa jäljellä olevien rahojen maksamista?
In view of the aforementioned problems, can the Commission speed up the payment of the outstanding funding?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7487/2010
Question for written answer E-7487/2010
Aihe: Luontodirektiivin täytäntöönpano Luxemburgissa
Subject: Implementation of the Habitats Directive in Luxembourg
Voiko komissio vahvistaa, että suurherttuakunnan 6. marraskuuta 2009 antamassa asetuksessa määritellyt Natura 2000 ‑verkoston suojelualueet eivät vastaa komission esittämiä alueita ja että kyseinen asetus on siten ristiriidassa luontodirektiivin 92/43/ETY kanssa?
Can the Commission confirm that the sites designated as Natura 2000 protected areas in the Grand Ducal decree of 6 November 2009 do not tally with the list of sites submitted to the Commission, and that this decree is therefore not in line with the Habitats Directive 92/43/EEC?
Mitä Luxemburgissa määritellyistä luontodirektiivin alaisista suojelualueista laittomat mukauttamiset koskevat?
Which of the designated areas in Luxembourg do these unlawful alterations concern?
Kehottiko komissio Luxemburgin hallitusta ottamaan virallisesti kantaa ristiriitaisuuksiin?
Has the Commission asked the Luxembourg Government to take an official stand on these discrepancies?
Mitä komissio aikoo tehdä, jotta kyseiset ristiriitaisuudet poistetaan mahdollisimman nopeasti, ja mihin toimiin Luxemburgin hallituksen tulee ryhtyä?
What steps does the Commission plan to take to ensure that these discrepancies are remedied as soon as possible, and what procedures must the Luxembourg Government initiate?
Mikä on komission yleinen arvio biologisen monimuotoisuuden tilasta ja kehityksestä Luxemburgissa?
What is the Commission's general opinion of the state and trends concerning biodiversity in Luxembourg?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7488/2010
Question for written answer E-7488/2010
Aihe: Karkotettuja EU:n kansalaisia koskevat tilastot
Subject: Statistics on expelled EU citizens
esittää tilastotietoja jäsenvaltioittain niiden henkilöiden lukumäärästä, jotka karkotettiin tai joilta kiellettiin maahantulo viimeisten kolmen vuoden aikana —
give statistics on the number of people expelled from, or refused entry to, each Member State over the last three years? —
kertoa, kuin moni heistä oli EU:n kansalainen —
say how many of them were EU citizens? —
kertoa niiden kansallisuudet, jotka karkotettiin tai joilta kiellettiin maahantulo?
state the nationality of those expelled or refused entry?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7489/2010
Question for written answer E-7489/2010
Kuten vastauksesta käy ilmi, voimassa olevien säännösten mukaan jäsenvaltiot ja hallintoviranomaiset voivat päättää, että vain enintään neljä prosenttia EAKR:n rakennerahastojen varoista voidaan käyttää energiatehokkuutta ja uudistuvia energiamuotoja koskeviin toimiin asuntorakentamisessa.
With reference to Written Question E‑4138/10 and to the answer received, it would appear that under the existing rules Member States and management authorities can decide to use only up to 4 % of their ERDF national allocation for measures relating to energy efficiency and renewable energy in housing.
Eikö komissio katso, että tämä neljän prosentin raja on riittämätön tukemaan paikallisyhteisöjen (alueet ja kunnat) tukitoimia asuntorakentamisalalla?
Does the Commission not agree that this 4 % limit is insufficient for helping local authorities (regions and municipalities) in their action to support the housing sector?
Eikö komissio katso, että raja estää kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen tavoitteiden saavuttamisen?
Does the Commission, moreover, not consider that this threshold prevents the objectives set out in the Covenant of Mayors from being successfully achieved?
Eikö komissio pidä suotavana ehdottaa muutosta asetukseen EAKR:n rakennerahastoista tämän rajan nostamiseksi?
Does the Commission not think it should propose an amendment to the General Regulation on the ERDF structural fund in order to increase that threshold?
Eikö komissio pidä suotavana muuttaa myös koheesiorahastoa koskevaa asetusta, jotta asuntorakentamissektorin rahoitus hyväksytään eikä sitä rajoiteta (kuten EAKR:n osalta) vain julkisten rakennusten energiankäyttöä koskeviin uudistuksiin?
Should the Commission not also propose an amendment to the Cohesion Fund regulation so that financing may be granted to the housing sector and is not restricted (as with the ERDF) only to measures concerning the improvement of energy systems in public buildings?
Koheesiopolitiikan tavoitteissa ei voida jättää huomiotta sosiaaliselle koheesiolle niin tärkeää alaa kuin asuntorakentaminen ja sosiaalinen asuntopolitiikka.
Cohesion policy objectives cannot ignore housing and social housing policy, which is of such great importance for social cohesion.
Vastauksen toiseksi viimeisessä kappaleessa viitataan Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan 31. toukokuuta 2010 tehtyyn muutokseen, jolla halutaan luoda uusi 114 miljoonan euron rahoitusväline energiatehokkuutta ja uudistuvia energiamuotoja koskevien paikallisyhteisöjen hankkeiden kehittämiseksi.
The penultimate paragraph of the Commission's answer refers to the amendment of 31 May 2010 to the EU's economic recovery programme, which seeks to establish a new EUR 114 million financial instrument to support the development of energy efficiency and renewable energy projects by local authorities.
Voisiko komissio tämän huomioon ottaen toimittaa yksityiskohtaisempia tietoja kyseisen välineen hallinnointia koskevista säännöistä, ottaen huomioon että se merkitsee tärkeää poliittista signaalia paikallisyhteisöille, jotka ovat suunnitelmien ja hankkeiden varsinaisia toteuttajia?
In this regard, can the Commission provide more detailed information on how this instrument will be managed, given that this is a strong political signal in favour of local authorities, which are the ones that actually implement the various plans and projects?
Voisiko komissio kertoa, annetaanko nämä rahoitusvarat käyttöön rakennerahastojen välistyksellä vai maksetaanko ne suoraan Brysselistä (keskitetty hallinto) paikallisyhteisöjen esittämien hankkeiden tueksi?
In particular, can the Commission say whether these funds will be made available through the administration of the Structural Funds or whether they will be paid directly by Brussels (centralised management) in support of projects submitted by local authorities?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7490/2010
Question for written answer E-7490/2010
Aihe: Komission ylemmän johtotason rekrytointiin liittyvä arviointi
Subject: Assessment in connection with top management recruitment at the Commission
Komissio ulkoistaa ylemmän johtotason rekrytointiin/virkaan nimittämiseen liittyvät arvioinnit arviointikeskuksen perustaneelle Hudson/De Witte & Morel ‑yhtiölle.
The Commission is outsourcing its assessments in connection with the recruitment/appointment of top management to the company Hudson/De Witte & Morel, which has set up an assessment centre.
Miksi komissio on päättänyt siirtyä mainittuun järjestelmään, kun työ pystyttäisiin tekemään sisäisesti ilman kuluja?
Can the Commission explain why it has opted for such a system when this work could be done in house at no cost?
Paljonko arviointien kustannukset ovat EU:n talousarviossa?
What is the cost to the EU budget?
Maksetaanko yhtiölle kiinteä vuosittainen summa, vai maksetaanko sille tietty summa kustakin arvioinnista?
Does the company receive a flat annual amount or an amount for each assessment?
Kuinka mainittu konsulttiyritys valittiin?
How was this consultant selected?
Valvotaanko sen toiminnan laatua mitenkään?
Is its work subject to any form of quality control?
Kuinka pitkäksi ajaksi sopimus on tehty?
What is the duration of this contract?
Onko arviointi tehty, ja jos on, niin mikä oli sen tulos?
Has an evaluation been carried out, and if so what was its outcome?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7491/2010
Question for written answer E-7491/2010
Aihe: Vanhuksiin kohdistuvat törkeät pahoinpitelytapaukset
Subject: Unacceptable mistreatment of older people
Euroopan unionin perusoikeuskirjan I osaston 1 artiklassa todetaan seuraavaa: ”Ihmisarvo on loukkaamaton.
Article 1 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union states that: ‘Human dignity is inviolable.
Vanhusten pahoinpitely on yleistynyt viime vuosina.
In the past few years, mistreatment of older people has become a widespread phenomenon.
Olemme kesän kuluessa saaneet lukea lehdistä vanhuksiin ja etenkin vammaisiin vanhuksiin kohdistuneista perusteettomista ja julmista pahoinpitelytapauksista.
During the summer, the newspapers reported on several cases of cruel and gratuitous violence against older people, particularly disabled older people.
Poliisin tietoon tulleet tapaukset ovat vaihdelleet suuresti, mutta kaikkia tapauksia on yhdistänyt niiden julmuus: lapset jättivät huonossa kunnossa olleen äitinsä oman onnensa nojaan tämän kotiin eristettynä; Alzheimerin tautia sairastanut vanhus joutui kodinhoitajan pahoinpitelemäksi; liikuntakyvytön isoäiti joutui valesukulaisen pakkosyöttämäksi.
The cases reported to the police, while very different, all showed the same ferocity: an old mother in bad health isolated at home and left to fend for herself by her children, an old man suffering from Alzheimer’s disease beaten by his carer, and a disabled grandmother force-fed by somebody claiming to be a relative.
Raportti paljastaa, että vanhusten pahoinpitely on äärimmäisen yleistä.
The report revealed that abuse was extremely widespread.
Vanhuksista jopa 4–6 prosenttia joutuu pahoinpitelyn uhriksi omassa kodissaan, ja kahdessa tapauksessa kolmesta pahoinpitelijä on perheenjäsen.
4-6 % of older people are abused in their own homes, in two thirds of cases by family members.
Tilanne on vielä vakavampi, jos otetaan huomioon, että luku on todellisuudessa yleensä suurempi, sillä oikeusviranomaisten tietoon tulee vuosittain vain murto-osa pahoinpitelytapauksista.
In fact, the situation is worse and the real proportion is higher, since only a small number of all cases are reported to prosecutors every year.