natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tiedän, että lääkkeiden hintojen sääntely kuuluu jäsenvaltioiden eikä Euroopan komission toimivaltaan.
I am aware that the Commission has no power over the setting of prices of medicinal products, which comes under the responsibility of the Member States.
Onko komissio tietoinen tästä tutkimuksesta? 2.
Is it aware of the aforementioned survey? 2.
Mihin toimenpiteisiin Euroopan komissio voi ryhtyä taatakseen portugalilaisille potilaille oikeuden saada lääkkeitä? 3.
What measures can the Commission take to guarantee the right of access to medicinal products for Portuguese patients? 3.
Aikooko komissio arvioida yksityiskohtaisesti Portugalissa myytävien lääkkeiden hinnat ja verrata niitä muiden jäsenvaltioiden hintoihin?
Will it make a detailed analysis of the prices of medicinal products charged in Portugal and compare them with those charged in other Member States?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1633/10
WRITTEN QUESTION E-1633/10
Aihe: EU 2020 -strategia
Subject: Europe 2020 strategy
Euroopan komissio julkaisi eilen EU 2020 -strategian, joka sisältää tärkeitä ja kunnianhimoisia haasteita Euroopalle.
Yesterday, the Commission published the Europe 2020 strategy, which sets out important and ambitious challenges for Europe.
Nämä haasteet sijoittuvat seuraavalle viidelle komission tärkeänä pitämälle osa-alueelle: i) työllisyys, ii) innovointi ja tutkimus, iii) ilmastonmuutos ja energia, iv) koulutus ja v) köyhyyden torjunta.
These challenges are essentially in five areas, which the Commission considers to be of strategic importance: (i) employment, (ii) innovation and research, (iii) climate change and energy, (iv) education and (v) fighting poverty.
Viimeisen kohdan osalta Portugalin olisi poistettava köyhyydestä 450 000 ihmistä, jotta se pääsisi Euroopan keskimääräiselle tasolle.
As regards the last point, if Portugal is to follow the European average, it will need to lift 450 000 people out of poverty.
Tämä ja maalta edellytetyt ponnistelut koulutuksen ja innovoinnin alalla ovat julkisten menojen kannalta järkyttävän suuri haaste.
This goal, added to the effort it will be required to make in education and innovation, represents a huge challenge in terms of the public purse.
Näiden asioiden lisäksi EU 2020 -strategiassa vaaditaan sosiaaliturvan parantamista, mikä myös edellyttää jäsenvaltioilta menoihin liittyviä ponnisteluja.
In addition to these points, the Europe 2020 strategy also calls for greater social protection, which will also mean further expense for the Member States.
Tämän perusteella pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
The Commission is asked to answer the following: 1.
Miten Euroopan komissio luulee jäsenvaltioiden voivan vahvistaa julkistalouttaan ja pienentää alijäämäänsä alle kolmeen prosenttiin BKT:sta vuoteen 2013 mennessä – mikä edellyttää luonnollisesti julkisten menojen vähentämistä ja supistustoimenpiteiden käyttöönottoa –, jos jäsenvaltioiden on samalla vahvistettava sosiaalipolitiikkaansa EU 2020 ‑strategian kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi, kun otetaan huomioon jäsenvaltioille esitetty pyyntö talouden vakauttamiseksi ja Portugalin kaltaisten jäsenvaltioiden kansantalouden tilinpidon haavoittuvaisuus? 2.
In view of the budgetary consolidation efforts which states are being asked to make and the fragile state of their public account, as is the case in Portugal, how does the Commission expect states to consolidate their public finances and reduce their deficits to less than 3 % of GDP by 2013, naturally reducing public expenditure and introducing austerity measures, and at the same time strengthen their social policies in order to meet the ambitious Europe 2020 goals? 2.
Mikä näistä politiikoista jäsenvaltioiden olisi asetettava etusijalle, kun molempia – tiukka kansantalouden tilinpito ja menojen supistaminen ja EU 2020 -strategian tavoitteiden saavuttaminen – on mahdoton noudattaa? 3.
Given that it is impossible to conduct both these policies — rigour and austerity for public accounts and development of the Europe 2020 strategy objectives —, what should be the governments' priority? 3.
Eikö komissio katso, että nyt esitetyt tavoitteet voivat joissakin jäsenvaltioissa muuttua kriisistä selviämisstrategiasta täydelliseksi pakenemisstrategiaksi, jossa unohdetaan, että ensisijaisen tärkeää olisi nyt tervehdyttää kansantalouden tilinpitoa ja pienentää alijäämää?
Does the Commission not consider that in some countries the objectives which have now been laid down might transform themselves into a blinkered race forward instead of a way of exiting the crisis, ignoring the fact that the first step must be to aim for healthier public finances and to reduce the deficit?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1634/10
WRITTEN QUESTION E-1634/10
Aihe: Siirtogeenisen Amflora-perunan viljelyn salliminen
Subject: Authorisation to cultivate Amflora transgenic potatoes
Minkä tutkimusten perusteella komissio takaa, että kyseinen ihmisten ravintoketjun osaksi tuleva muuntogeeninen organismi ei vaaranna ihmisten tai eläinten terveyttä? 3.
What studies did the Commission base its decision on to ensure that this genetically modified organism, which will enter the human food chain, pose no threat to human and animal health?
Minkä tutkimusten perusteella komissio takaa, että kyseisen siirtogeenisen perunan viljely ei vaaranna luonnon monimuotoisuutta? 5.
What studies did the Commission base its decision on to ensure that the cultivation of such transgenic potatoes does not pose any threat as regards the reduction of biodiversity?
Voiko komissio taata, että kyseisen perunan viljelyn salliminen ei lisää elintarvikealan monopolisoitumista ja sen seurauksena tuottajien ja kuluttajien taloudellista riippuvuutta?
Can the Commission guarantee that the decision to authorise the cultivation of such transgenic potatoes will not lead to greater monopolisation of the food production sector and, as a result, the economic dependency of producers and consumers?
Kysyn erityisesti: a)
In particular: (a)
Voiko komissio taata, että kyseisen perunan tulevien sukupolvien sadot säilyvät yhtä suurina, jotta viljelijät ja kuluttajat eivät joudu BASF:lta saatavien siementen panttivangeiksi? b)
Can the Commission ensure that the agricultural productivity of future generations of such potatoes will not be lower, making farmers and consumers hostages of BASF seed producers? (b)
Voiko komissio taata, että kyseisen siirtogeenisen perunan torjunta-aineille, lannoitteille ja muille erityisille kemiallisille tuotteille ei ole myönnetty eikä myönnetä monopolistisia teollisoikeuksia, jotka tekisivät viljelijöistä ja kuluttajista tämän yrityksen panttivankeja?
Can the Commission guarantee that pesticides, fertilisers and other chemical products specific to such transgenic potatoes are not and will not be covered monopolistically by industrial property rights, leaving farmers and consumers at the mercy of this company?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1635/10
WRITTEN QUESTION E-1635/10
Aihe: Bitumipitoisen hiekan hyödyntäminen energiantuotannossa
Subject: Extraction of bituminous sands for energy production
Bitumipitoinen hiekka on seos, joka koostuu sedimenteistä, vedestä sekä erittäin tiheistä, korkean viskositeetin öljymuodoista.
Bituminous sands are a mixture of deposits, water and extremely thick and viscous forms of oil.
Hiilivedyn talteenoton vuoksi Albertan vanhaa kasvillisuutta tuhotaan, hiekka kerätään mekaanisesti ja kuljetetaan sitten kuorma-autoilla tehtaaseen eroteltavaksi.
In order to obtain oil products, the ancient forest of Alberta is being decimated, sand is being mechanically extracted and transported by lorry to a separation plant.
Mikäli hiekka sijaitsee syvällä, tehtävässä joudutaan käyttämään paljon energiaa ja vettä.
If the sands are at some depth, the operation requires considerable energy and water.
Siten tämä toiminta aiheuttaa erittäin suuria hiilipäästöjä, hävittää kasvillisuutta ja, yhdessä bitumin erotteluprosessin kanssa, tuhoaa lisäksi elinympäristöjä ja heikentää biologista monimuotoisuutta.
The work therefore has a huge impact on carbon emissions, with forest destruction and bitumen extraction, as well as the environmental impact in terms of the destruction of habitats and the reduction of biodiversity.
Kyseistä toimintaa harjoittavat eurooppalaiset yritykset, jotka ovat kolmen viime vuoden aikana saaneet The Royal Bank of Scotland ‑pankilta 4,9 miljardia puntaa osittain jäsenvaltion varoista.
These activities are carried out by European companies, which have, over the past three years, received GBP 4.9 million from one bank, the Royal Bank of Scotland, partially owned by a Member States.
Kööpenhaminan huippukokous korosti, että on välttämätöntä vähentää suuria hiilipäästöjä aiheuttavaa toimintaa, sillä ne ovat merkittävä ilmaston lämpenemistä aiheuttava tekijä.
The Copenhagen Summit showed the need to reduce activities with high carbon emissions because the represent the greatest threat as regards climate change.
Edellä mainitun perusteella sekä ottaen huomioon Euroopan unionin sitoutumisen mainittuun huippukokoukseen ja ilmaston lämpenemisen vastaiseen taisteluun pyydän komissiolta seuraavia tietoja: 1.
In view of the above, and given the commitment shown by the EU at this summit and in the fight against climate change: 1.
Mitä mieltä komissio on energiantuotannosta, joka perustuu bitumipitoiseen hiekkaan? 2.
What is the Commission's position as regards energy production based on bituminous sands? 2.
Millaisia mekanismeja komissio voisi ehdottaa, jotta tämäntyyppinen energia saataisiin suljetuksi pois EU:n energian hankintalähteistä? 3.
What mechanisms will the Commission put forward to ensure that this type of energy is not included in the European energy mix? 3.
Millaisia toimenpiteitä komissio voisi ehdottaa, jotta Euroopan unioni, sen jäsenvaltiot ja eurooppalaiset yritykset – erityisesti osittain julkista varoista rahoitetut yritykset – eivät tukisi tällaista teollista toimintaa?
What measures will the Commission put forward to ensure that the European Union, its Member States and its businesses, in particular those whose capital is partially public-owned, do not support this type of industrial activity?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1636/10
WRITTEN QUESTION E-1636/10
Aihe: Sabor-joen pato
Subject: Sabor River dam
Sabor-jokea pidetään Portugalin viimeisenä luonnontilassa olevana jokena, koska sen Trás-os-Montesin alueella sijaitsevan 120 kilometrin pituisen juoksun varrella ei ole ainuttakaan patoa.
The Sabor River is considered as the last remaining wild-flowing river in Portugal, given that there is not a single dam along the river's 120 km in the Trás-os-Montes region.
Se on tämän vuoksi kaikista lähimpänä luonnontilaansa oleva joki Portugalissa.
It is therefore the Portuguese river that is closest to its natural state.
Hankkeen ei ole kuitenkaan osoitettu tuovan selviä hyötyjä energiantuotannon tai talouden kannalta.
It remains to be demonstrated what obvious benefits the project would bring in energy and financial terms.
Sitä vastoin on varmaa, että Portugalin viimeisen luonnontilassa olevan joen rakentaminen tekisi mahdottomiksi kaikki mahdolliset tulevat joen luonnontilaan liittyvät investoinnit.
It is quite clear, however, that if Portugal's last free-flowing river is destroyed, no more investments to exploit this feature will be possible in the future.
Tämän alueen merkitystä puoltaa vielä lisäksi se, että osa siitä on sisällytetty Natura 2000 ‑verkostoon.
The area's importance is also highlighted by the fact that a part of it forms part of the Natura 2000 network.
Luonto katsotaankin yhä useammin mittaamattoman arvokkaaksi varallisuudeksi maissa, jotka kutsuvat itseään kehittyneiksi.
Nature is in fact an increasingly precious resource in the various countries which claim to be developed.
Tämän perusteella pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin:
The Commission is therefore asked to answer the following:
Eikö Saborin alajuoksun patohanke voi osoittautua peruuttamattomaksi virheeksi, kun tiedetään, että Euroopan komissio vahvisti äskettäin, että luonnon monimuotoisuuden katoamisen hidastamistavoite vuodeksi 2010 jäi toteutumatta ja että nyt tavoitteena on varmistaa luonnon monimuotoisuuden kestävä kehitys vuoteen 2020 mennessä ja että patojen rakentaminen pilaa jokien vesien laadun?
Given that the Commission recently stated that the objective of stemming the loss of bioversity by 2010 has not been achieved, that the aim is now to ensure the sustainability of biodiversity until 2020 and that the building of dams causes a deterioration in water quality, in violation of the Water Directive, is the Lower Sabor dam project not likely to prove an irreparable error?
Mitä tutkimuksia Euroopan komissiolla on hallussaan Saborin alajuoksun patohankkeen oikeutuksesta ja kannattavuudesta taloudelliselta ja energiantuotannolliselta kannalta?
What studies has the Commission conducted regarding the justification for and sustainability of the Lower Sabor dam project from the economic and energy viewpoints?
Mitä tietoja on annettu hankkeen ympäristövaikutuksista?
What information has been provided as regards the project's environmental impact?
Voivatko Sabor-joen kaltaiset luonnontilassa olevat joet edistää alueen kehitystä juuri luonnon monimuotoisuuteen liittyvien piirteidensä perusteella?
Is it true that wild-flowing rivers such as the Sabor can contribute to the development of a region based precisely on its biodiversity features?
Mikä on Euroopan komission arvio Saborin alajuoksun patohankkeesta?
How does the Commission view the Lower Sabor dam project?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1637/10
WRITTEN QUESTION E-1637/10
Aihe: Aikaisemman ISPA-ohjelman kautta yhteisrahoitettujen tukien kelpoisuusajan jatkaminen
Subject: Extending the period of eligibility of expenditure co-financed through the ex-ISPA programme
Bulgarian ja Romanian hallitukset ovat ilmaisseet yhteisen kantansa, johon liittyen ne pyytävät Euroopan komissiota
The governments of Bulgaria and Romania have expressed the following common position in which they call on the Commission: 1.
1. harkitsemaan tukikelpoisuusajan jatkamista 31. joulukuuta 2011 asti kaikille aikaisemman ISPA-ohjelman ja koheesiorahaston kautta ajanjaksona 2000–2006 hyväksytyille Bulgarian ja Romanian hankkeille, jotka toteutettiin koheesiorahaston sääntöjen mukaisesti
to consider extending until 31 December 2011 the deadline for eligibility of expenditure for all the projects in Bulgaria and Romania that were approved between 2000 and 2006 under the former ISPA programme and the Cohesion Fund and were executed in compliance with Cohesion Fund rules; 2.
2. tarjoamaan Bulgarialle ja Romanialle mahdollisuuden jatkaa tukikelpoisuusaikaa 31. joulukuuta 2012 saakka ajalla 2000–2006 hyväksytyille tärkeille hankkeille, joiden arvo on yli 100 miljoonaa euroa (joihin sisältyy Euroopan komission ja Kansainvälisen valuuttarahaston takaamaa rahoitusta).
to offer Bulgaria and Romania the opportunity of extending until 31 December 2012 the deadline for eligibility of expenditure for major projects approved in 2000‑06, the value of which is over EUR 100 million (including funding provided by the Commission and the IMF).
Tästä määräajan jatkamismahdollisuudesta voisi olla hyötyä myös koheesiorahaston kautta toteutetuille hankkeille, jotka hyväksyttiin vuosina 2004–2006, ja kaikille edunsaajavaltioille.
This opportunity to extend the deadline could also be of benefit to the projects carried out under the Cohesion Fund and approved in 2004‑06, with regard to all beneficiary countries.
Kun otetaan huomioon, että tukikelpoisuusajan jatkaminen johtaa EU:n koheesiorahaston tavoitteiden onnistuneeseen toteuttamiseen aluepolitiikan välineenä ja että siitä on merkittäviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöllisiä hyötyjä, pyydämme komissiota ilmoittamaan mielipiteensä tästä asiasta.
Bearing in mind that the extension of the period of eligibility of expenditure will result in the achievement of the EU Cohesion Fund's objectives as an instrument of regional policy and will have significant economic, social and environmental benefits, we would ask the Commission to give its view on this matter.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1638/10
WRITTEN QUESTION E-1638/10
Aihe: Koheesiopolitiikka ja väestötiede EU:ssa
Subject: Cohesion policy and population in the EU
Euroopan maaseutualueet ovat erilaisia väestöllisestä sekä väestötieteellisen, taloudellisen ja sosiaalisen ja työvoimamarkkinoiden rakenteen näkökulmasta ja juuri tämä erilaisuus rikastaa EU:ta.
Rural areas in Europe vary in terms of their population and of their demographic, social/economic and labour market structures, but it is precisely this diversity that is the EU's wealth.
Suuri osa maaseutualueista on vaikeuksissa yrittäessään vastata haasteisiin, ja niiden kyky luoda pysyviä ja laadukkaita työpaikkoja on paljon huonompi kaupunkialueisiin verrattuna.
Many rural areas have difficulty in meeting the challenges and their ability to create sustainable, high-quality jobs is much lower compared to that of urban areas.
Ensisijainen maaseudulla työllistävä sektori on palveluala, mutta se on siinä alhaisemmalla tasolla kuin kaupunkiympäristössä ja sitä dominoi julkinen sektori yksityisten palveluiden sektorin vähäisen kehityksen vuoksi.
The key sector to absorb labour in rural areas is the service sector, though it is below the level seen in urban areas and is dominated by the public sector due to the underdevelopment of the private services sector.
EU:n tasolla maaseutualueet muodostavat 91 prosenttia alueesta, ja niillä asuu noin 56 prosenttia väestöstä.
In the EU as a whole, rural areas account for 91 % of the land while some 56 % of the population live there.
Nämä alueet tuottavat 45 prosenttia EU:n bruttoarvonlisäyksestä, ja 53 prosenttia työmarkkinoiden työpaikoista sijaitsee maaseudulla.
These areas produce 45 % of gross value added in EU‑27 and account for 53 % of the job market.
Viime vuosina olemme nähneet merkittäviä väestötieteellisiä muutoksia.
In recent years we have seen significant demographic changes.
Toisaalta kyse on pitkäkestoisesta kaupungistumisprosessista, jossa aktiivinen väestö jättää maaseutualueet ja siirtyy urbaaneille alueille kauemmaksi kotipaikasta, ja uusin virtaus on ”kaupungistumisen vastaisku”, muutto urbaaneilta alueilta maaseudulle, joille on pääsy uusien kuljetus-, tieto- ja kommunikaatioinfrastuktuurien ansiosta.
On the one hand we are seeing a long-term ‘urbanisation’ process, in which the working population has been leaving the rural areas and moving to urban areas further from their place of origin, together with a more recent flow of ‘counter-urbanisation’ from urban to rural areas that are accessible thanks to new transport infrastructure, information technology and forms of communication.
Toisaalta EU:n tilastot rekisteröivät merkittäviä eroja EU:n alueiden välillä sekä syntyvyyden että kuolleisuuden osalta, tai muuttovirtojen välillä.
On the other hand, European statistics have recorded significant differences between EU regions, with regard to birth rates and mortality rates, for instance, and between migratory flows.
Mikä tulee olemaan Euroopan komission mielestä koheesiopolitiikan rooli EU:n tasolla vastauksena väestötieteellisiin muutoksiin?
In the Commission's view, what role will cohesion policy play at Community level in terms of responding to demographic change?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1640/10
WRITTEN QUESTION E-1640/10
Aihe: TV3:n näkyminen Pohjois-Kataloniassa
Subject: Viewing TV3 in the north of Catalonia
Katalonialaiset tv-kanavat TV3 ja Canal33 ovat näkyneet 25 vuoden ajan Perpignanissa ja Roussillonin tasangon alueella (Ranskan puoleisissa Katalonian osissa) Les Salinesissa (Maçanet) sijaitsevan toistimen ansiosta.
For 25 years the Catalan television channels TV3 and Canal33 have been broadcast to Perpignan and the plain of Roussillon (Catalan territories within France) from a mast in Les Salines (Maçanet).
Analogisen järjestelmän vaihduttua digitaaliseen vastaanotossa on ilmennyt kuitenkin ongelmia, ja kyseisten kanavien katselumahdollisuuden jatkuminen on nyt vaarassa.
However, the changeover from analogue to digital broadcasting has made it more difficult to pick up these channels and may lead to them being unavailable in future.
Tällä hetkellä Ranskan ja Espanjan valtioiden välillä laaditaan kahdenvälistä sopimusta, jonka tarkoituksena on ratkaista tämäntyyppiset ongelmat.
A bilateral treaty between France and Spain is currently being worked out that could solve this kind of problem.
Muutoksen yhteydessä tarjoutuu kuitenkin samalla tilaisuus lisätä Kataloniasta lähetettävien kanavien valikoimaa, jotka näkyvät Ranskan eteläosien katalaanialueilla, sillä maanpäällisessä digitaalisessa televisiojärjestelmässä on mahdollista lähettää kahden sijasta neljää kanavaa (TV3, Canal33, k3 ja 3/24).
However, this changeover also offers the chance to expand the range of channels offered from the Principality of Catalonia to the Catalan-speaking part of southern France, as the terrestrial digital TV system enables four, rather than two, channels to be broadcast (TV3, Canal33, k3 and 3/24).
On syytä muistaa, että Ranskan perustuslain 75 pykälässä tunnustetaan nyt katalaanin kieli ja että katalaanin kielen ja kulttuurin edistäminen Ranskan eteläosissa on oikeus – ja myös ensiluokkainen opetusväline – minkä osoittaa asian tiimoilta viime vuosina toteutettu intensiivinen toiminta Escoles Bressola ‑kouluissa.
It should also be noted that the new Article 75 of the French constitution recognises the Catalan language and that the promotion of the Catalan language and culture in southern France is both a right and a highly important educational tool, as illustrated by the intense activity of ‘La Bressola’ schools in recent years.
Onko Euroopan komissio näin ollen tietoinen siitä, että katalaanin kielen käyttöä on tärkeää edistää Ranskan eteläosissa Roussillonin alueen lisäksi Conflentin, Côte Vermeillen ja Vallespirin alueella sekä osassa Haute-Cerdagnea?
Is the Commission therefore aware of the importance of promoting the use of Catalan in these parts of southern France, not only in the region of Roussillon but also in Conflent, the Côte Vermeille, Vallespir and part of High Cerdanya?
Aikooko komissio yhtyä alueella vallitsevaan ja kaikkien poliittisten puolueiden tunnustamaan yhteisymmärrykseen, jonka mukaan mainittujen kanavien katselumahdollisuutta alueella on edistettävä?
Does the Commission intend to lend its support to the existing consensus, which includes all political groups in these regions, supporting the possibility of broadcasting the aforementioned channels there?
Mitä toimenpiteitä komissio voi/aikoo toteuttaa sen takaamiseksi, että alueella asuvat ihmiset voivat katsella näitä kanavia ja oppia niistä myös jatkossa?
What steps could the Commission take, or does it intend to take, to ensure that the people of these regions can continue to enjoy, and learn from, these channels?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1641/10
WRITTEN QUESTION E-1641/10
Aihe: Lihavuuden ehkäisy
Subject: Prevention of obesity
Kyseisen Ashley Cockrell Skinnerin johtaman tutkimuksen mukaan on hyvä tietää, ettei pienten lasten lihavuus ole välttämättä vaaratonta.
It is also useful to note that, according to this study, led by Ashley Cockrell Skinner, obesity may also be harmful for young children.
Näiden tietojen vuoksi kysyn komissiolta, onko EU:ssa tehty vastaavia tutkimuksia?
In view of the above, have any similar studies been conducted in the EU?
Onko komissiolla ennusteita, miten lihavuutta osoittavat indikaattorit kehittyvät EU:ssa?
Does the Commission have any forecasts as to how obesity indices will develop in the EU?
Voiko komissio ilmaista selvästi, mitä toimia se pitää tarkoituksenmukaisimpina erityisesti lasten lihavuuden ennaltaehkäisemiseksi ja hoitamiseksi?
Could it tell us which preventive measures and what treatment it sees as most effective in combating obesity, particularly in children?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1642/10
WRITTEN QUESTION E-1642/10
Aihe: Ensimmäiset havainnot portugalinsotalaivasta Gibraltarin rannikoilla
Subject: First sightings of Portuguese Men o' War on the coast of Gibraltar
Gibraltarin rannikolla on nähty viime aikoina 20 yksilöä portugalinsotalaivoja (tai fregatteja) (Physalia physalis).
There have been recent sightings of 20 specimens of Portuguese Men o’ War ( Physalia physalis ) on the coast of Gibraltar.