natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä, annetulla direktiivillä 2009/148/EY ei rajoiteta jäsenvaltioiden oikeutta antaa tai soveltaa lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, joilla varmistetaan työntekijöiden parempi suojelu, erityisesti mitä tulee asbestin korvaamiseen vähemmän vaarallisilla korvikkeilla.
Directive 2009/148/EC on the protection of workers from the risks related to exposure to asbestos at work did not affect the right of Member States to apply or introduce laws, regulations or administrative provisions to provide greater protection for workers, in particular as regards the replacement of asbestos with less harmful alternatives.
Komissiota pyydetään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: —
Can the Commission answer the following questions: —
Onko komissiolla tietoa, louhitaanko Euroopan unionin valtioissa vielä mineraaleja (krokidoliitti, krysotiili, amosiitti jne.), joista asbestia saadaan, tai onko niiden alueella asbestin käsittely- ja tuotantolaitoksia tai asbestin ja siitä saatavien tuotteiden kauppaa?
Is it aware whether, in any EU countries, minerals from which asbestos can be produced (such as crocidolite, chrysotile or amosite) are still being mined and whether there are still any asbestos processing and production plants and marketing of asbestos and derived products?
Jos on, missä maissa, millä toimialoilla ja mihin tarkoituksiin asbestia vielä käytetään? —
If so, in which countries, which sectors and for what purposes is asbestos still being used? —
Pystyykö komissio kertomaan, kuinka paljon EU-maissa on vielä nykyään vuosittain asbestialtistukseen liittyviä kuolemantapauksia?
Is the Commission able to quantify how many deaths in the EU are still today, on an annual basis, linked to asbestos exposure?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008032/2011
Question for written answer E-008032/2011
Aihe: Puolan aikoma laaja-alainen sopimusten vastainen maahanmuuttajien laillistaminen
Subject: Polish general amnesty contravenes agreements
Puolan presidentti Bronisław Komorowski allekirjoitti 26. elokuuta 2011 uuden lain, jonka nojalla Puolassa aiotaan laillistaa suuri osa maahanmuuttajista.
On 26 August 2011 the Polish President Bronislaw Komorowski signed a new law granting a general amnesty to some of the illegal immigrants in the country.
Arvioiden mukaan Puolassa on tällä hetkellä 50 000–70 000 laitonta maahanmuuttajaa.
There are currently estimated to be some 50 000 to 70 000 illegal immigrants in Poland.
Laki astuu voimaan 1. tammikuuta 2012.
The law enters into force on 1 January 2012.
Laaja-alainen laillistaminen koskee laittomia maahanmuuttajia, jotka ovat olleet Puolassa 20. joulukuuta 2007 lähtien ja joilta on kielletty pakolaisasema ennen 1. tammikuuta 2010, mutta jotka ovat kuitenkin jääneet maahan.
The general amnesty applies to illegal immigrants who have been in Poland since 20 December 2007 and those who were refused refugee status before 1 January 2010 but nevertheless stayed on.
Sen sijaan, että selittäisi laillistamista, Komorowski ilmoitti: ”Haluamme Puolan olevan avoin, vieraanvarainen ja ystävällinen maa niille, jotka etsivät mahdollisuutta parempaan elämään”.
Komorowski gave as his reason for this general amnesty that ‘We want Poland to be an open, hospitable and friendly country for those who are seeking a better life’.
Euroopan oikeus- ja sisäministerit sopivat kuitenkin 7. heinäkuuta 2008, että Euroopan unionin jäsenvaltiot eivät voi vastedes ilmoittaa alueellaan laittomasti oleskelevien laaja-alaisesta laillistamisesta muutoin kuin tietyissä olosuhteissa.
However, on 7 July 2008 the European Ministers of Justice and Home Affairs agreed that it would in future only be possible ‘under certain conditions’ for EU Member States to proclaim a general amnesty for illegal immigrants remaining on their territory.
Tämä päätös otettiin esille sen jälkeen, kun Espanja oli laillistanut 800 000 maahanmuuttajaa; tuolloin muut jäsenvaltiot ennakoivat ”valituksen aihetta”.
This was prompted by a general amnesty granted to 800 000 illegal immigrants in Spain, which other EU Member States predicted would act as a ‘pull-factor’.
Onko komissio tietoinen artikkeleista, jotka on otsikoitu ”Deel van illegale immigranten in Polen krijgt amnestie” (osa Puolan laittomista maahanmuuttajista laillistetaan) http://www.demorgen.be/dm/nl/990/Buitenland/article/detail/1310091/2011/08/26/Deel-van-illegale-immigranten-in-Polen-krijgt-amnestie.dhtml ja ”EU: Niet meer zomaar generaal pardon afkondigen” (EU: ei enempää pelkkiä laaja-alaisia laillistamisia) http://www.elsevier.nl/web/10195046/Nieuws/Europese-Unie/EU-Niet-meer-zomaar-generaal-pardon-afkondigen.htm ?
Is the Commission aware of the reports entitled Deel van illegale immigranten in Polen krijgt amnestie (Some illegal immigrants in Poland granted amnesty’) http://www.demorgen.be/dm/nl/990/Buitenland/article/detail/1310091/2011/08/26/Deel-van-illegale-immigranten-in-Polen-krijgt-amnestie.dhtml and EU: Niet meer zomaar generaal pardon afkondigen (EU: No more random general amnesties) http://www.elsevier.nl/web/10195046/Nieuws/Europese-Unie/EU‑Niet-meer-zomaar-generaal-pardon-afkondigen.htm ?
Onko komissio myös sitä mieltä, että Puolan ilmoittama maahanmuuttajien laaja-alainen laillistaminen on vastuutonta, ottaen huomioon, että laillistetut maahanmuuttajat voivat liikkua vapaasti koko Euroopan unionissa?
Does the Commission agree that the general amnesty proclaimed in Poland is irresponsible, since the legalised illegal immigrants will then be free to travel throughout the EU?
Katsooko komissio, että Puolassa tehtävästä maahanmuuttajien laaja-alaisesta laillistamisesta aiheutuu ei‑toivottua painetta muihin jäsenvaltioihin, ja jakaako komissio näkemyksen, jonka mukaan viimeksi mainittujen pitäisi voida puolustautua sitä vastaan?
Does the Commission expect that the general amnesty in Poland will put unwanted pressure on the other EU Member States, and does it agree that they should be able to protect themselves against this pressure?
Onko komissio tietoinen siitä, että Puolassa toteutettava maahanmuuttajien laaja-alainen laillistaminen on vastoin Euroopan oikeus- ja sisäministerien 7. heinäkuuta 2008 solmimaa sopimusta, ja onko komissio valmis nuhtelemaan Puolaa?
Is the Commission aware that the general amnesty in Poland conflicts with what was agreed by the European Ministers of Justice and Home Affairs on 7 July 2008, and is it prepared to reprimand Poland?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008033/2011
Question for written answer E-008033/2011
Päiväntasaajan Guinea on afrikkalainen itsenäinen maa, joka on kärsinyt ja kärsii yhä monimutkaisista ongelmista matkallaan kohti demokratiaa.
Equatorial Guinea is an independent African country which has suffered and is still suffering from complicated situations on the road to democracy today.
Päiväntasaajan Guineassa esiintyy monenlaisia uskomuksia, eri kulttuurien elämänkatsomuksia, uskontoja, etnisiä ryhmiä ja yhteisöjä.
The various cultures, religions, ethnic groups and communities which form part of Equatorial Guinea represent a range of very different belief systems and ways of life.
Lisäksi maassa on runsaasti luonnonvaroja.
Furthermore, the country is rich in natural resources.
Onko EU:n eri aloitteiden joukossa hankkeita tai ohjelmia, joiden tarkoituksena on hyödyntää näitä luonnonvaroja kestävällä tavalla? —
Do the EU’s initiatives include projects or programmes for making sustainable use of these natural resources? —
Tietääkö Euroopan komissio, millaisia vaikutuksia näiden luonnonvarojen käytöllä on ympäristöönsä, jotta alueella olevat väestöt voisivat hyötyä niistä? —
Does the Commission know how the exploitation of these natural resources affects their immediate location, so that the local population there can benefit from them? —
Onko näiden aloitteiden yhteydessä työskennelty annobonien, bissioiden, bubien, fangien tai ndowien kaltaisten väestöryhmien kanssa? —
Is work being done on these initiatives with population groups such as the Annobonese, Bissio, Bubi, Fang and Ndowe peoples? —
Edistetäänkö aloitteiden yhteydessä yhdenvertaisten oikeuksien takaamista sellaisten henkilöiden välillä, joilla on erilaisia uskomuksia tai jotka kuuluvat eri etnisiin ryhmiin, kulttuureihin tai uskontokuntiin? —
Are equal rights between individuals of different beliefs, ethnic groups, cultures and religions being actively promoted? —
Kuinka suuren osan talousarviosta Euroopan komissio on osoittanut Päiväntasaajan Guineassa tehtävään kehitysyhteistyöhön?
What is the Commission’s budget for development cooperation in Equatorial Guinea?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008034/2011
Question for written answer E-008034/2011
Aihe: VP/HR – Turkin armeijan pommi-iskut Irakin kurdialueille
Subject: VP/HR — Turkish bombing of Kurdish areas in Iraq
Keskiviikosta 17. elokuuta 2011 lähtien Turkin valtio on tehnyt pommi-iskuja Irakin kurdialueille.
Since Wednesday 17 August 2011 the Turkish state has been carrying out bombing raids on Kurdish areas inside Iraqi territory.
Lehdistötietojen mukaan kymmeniä ihmisiä on kuollut rajan molemmin puolin; kuolleiden joukossa on myös seitsemän siviiliä.
According to press reports, there have been dozens of fatalities on both side, including seven civilians.
Hyökkäykset ovat osa Turkin sotatoimia Kurdistanin työväenpuoluetta PKK:ta vastaan.
Turkey is carrying out these attacks as part of its campaign against the PKK.
Turkin parlamentissa on esitetty myös ryhtymistä maahyökkäykseen.
In the Turkish Parliament voices are being raised in favour of a land offensive as well.
Pohjois-Irakin autonomisen kurdialueen presidentti Massoud Barzani on jo vaatinut rauhanomaista ratkaisua konfliktille ja muistuttanut hyökkäyksen seurauksista alueen asukkaille.
Massoud Barzani, President of the Kurdish Autonomous Region in Northern Iraq, has already called for a peaceful solution to the conflict, recalling the consequences such an offensive would have for the people in the area.
Edellä esitetyn perusteella haluaisin esittää varapuheenjohtajalle/korkealle edustajalle seuraavat kysymykset: 1.
In the light of the above, I should like to ask the Vice-President/High Representative the following questions: 1.
Tuomitseeko varapuheenjohtaja/korkea edustaja Turkin sotatoimet Irakin alueella?
Will the Vice-President/High Representative condemn the Turkish use of military force on Iraqi territory?
Pitääkö hän näitä hyökkäyksiä oikeutettuina ja tarpeellisina?
Does she regard these incursions as legitimate and necessary?
Jos ei, mihin toimiin hän aikoo ryhtyä pysäyttääkseen väkivaltaisuudet Irakin kurdiväestöä kohtaan? 2.
If not, what measures will she take with a view to halting the violence against the Kurdish population in Iraq? 2.
Mikäli varapuheenjohtaja/korkea edustaja tukee Turkin tekemiä hyökkäyksiä, millä perusteella hyökkäykset voidaan hänen mielestään oikeuttaa? 3.
If the Vice-President/High Representative supports the Turkish attacks, on what grounds does she consider that these attacks can be justified? 3.
Onko varapuheenjohtaja/korkea edustaja vakuuttunut siitä, että poliittinen ratkaisu Turkin kurdikysymyksessä on välttämätön?
Is the Vice-President/High Representative convinced that a political solution to the Kurdish question in Turkey is necessary?
Jos on, millainen ratkaisun hänen mielestään pitäisi olla ja miten hän ja Euroopan unioni tulevat ratkaisua tukemaan tulevaisuudessa? 4.
If so, what form does she think such a solution should take, and how will she and the European Union support such a solution in future? 4.
Millaisia vaikutuksia Turkin hyökkäyksillä on liittymisneuvotteluihin Turkin kanssa?
What influence will the Turkish attacks have on the accession negotiations with Turkey?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008035/2011
Question for written answer E-008035/2011
Aihe: Neuvoston sitoumusten täytäntöönpano
Subject: Giving effect to Council commitments
Heinäkuun 21. päivänä annettuun euroalueen valtion- tai hallitusten päämiesten ja EU:n toimielinten julkilausumaan sisältyy useita sitoumuksia, jotka edellyttävät uusia Euroopan komission toimenpiteitä erityisesti kesäkuussa hyväksyttyjen suositusten täytäntöönpanon ja ”kasvua edistävien uudistusten” osalta.
The statement issued on 21 July 2011 by the Heads of State or Government of the euro area and EU institutions puts forward a number of commitments calling for the Commission to take new measures, not least with a view to implementing the recommendations adopted in June and the ‘reforms that will enhance our growth’.
Todellisuudessa tällaiset suositukset voivat pahentaa taloudellista ja sosiaalista tilannetta suurimmassa osassa maita ja erityisesti taloudellisesti heikoimmassa asemassa olevissa maissa, koska suosituksissa pidetään kiinni vakaus- ja kasvusopimuksen järjettömien vaatimusten noudattamisesta.
The truth, however, is that recommendations along those lines could make the economic and social situation worse in most countries, especially those with more fragile economies, because such a high priority is continuing to be placed on fulfilment of the irrational criteria underlying the Stability and Growth Pact.
Toisaalta on myös vahvistettu pyrkimys ”koko euroalueen ja sen jäsenvaltioiden rahoituksen vakauden takaamiseksi” ja uusien luottoluokituslaitoksia koskevien ehdotusten kannattamiseksi.
Furthermore, the statement spells out the promise to ‘ensure the financial stability of the euro area as a whole and its Member States’, in addition to advocating new proposals on rating agencies.
Mitä varoja on jo otettu käyttöön ”koko euroalueen ja sen jäsenvaltioiden rahoituksen vakauden takaamiseksi”?
What funds have been deployed to ‘ensure the financial stability of the euro area as a whole and its Member States’?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008036/2011
Question for written answer E-008036/2011
Aihe: Paluu Maastrichtin sopimukseen Euroopan pelastamiseksi
Subject: Maastricht: a fresh start to save Europe
Portugalin lehdistössä (Expresso, 20.8.2011) julkaistiin ehdotus rahaston perustamisesta euroalueen pelastamiseksi.
The Portuguese press ( Expresso , 20 August 2011) has published a proposal to set up a eurozone rescue fund, summarised below:
Nämä toimenpiteet ovat periaatteessa oikeaoppisia, mutta niillä ainoastaan puututaan jo tapahtuneeseen sen sijaan, että toimittaisin etukäteen, ja näihin toimenpiteisiin ryhdytään poikkeuksetta liian myöhään.
Sound though they might be in themselves, these measures, a sign of reactivity but never of proactivity, are invariably taken too late, and their effects, though beneficial, are extremely short-lived.
Valtionvelka ei ole enää ainoastaan syrjäisten maiden ongelma, vaan siitä on tullut kaikkia koskeva ongelma, joka edellyttää yhteistä ratkaisua.
Sovereign debt is no longer a matter for outlying countries alone: it is now a universal problem that demands a concerted solution.
Euroalueen maiden velka on EKP:n mukaan noin 8 biljoonaa euroa, mikä vastaa 85:tä prosenttia näiden maiden bruttokansantuotteesta.
According to the ECB, the eurozone countries have run up a total debt of about EUR 8 billion, equivalent to 85 % of their GDP.
Maastrichtin sopimuksessa säädettiin velan enimmäismääräksi 60 prosenttia bruttokansantuotteesta, minkä avulla saavutetaan mahdollisimman suuri varmuus jäsenvaltioiden vakavaraisuudesta.
The Maastricht Treaty stipulated that debt was to be no higher than 60 % of GDP, that being the limit required to keep Member States solvent.
Joukkovelkakirjojen jatkuvan liikkeeseen laskemisen sijaan tämä rahasto olisi ainoa laatuaan, suljettu ja arvoltaan 3,3 biljoonaa euroa.
With a volume of EUR 3.3 billion, it would be guaranteed not by Member States individually, but by the budget of the EU at the rate corresponding to the members of the Eurogroup, within a lengthy 35- to 40-year time-frame.
Rahastoa eivät takaisi jäsenvaltiot erikseen, vaan se taattaisiin Euroopan unionin talousarviosta euroryhmän jäsenille kuuluvan osuuden mukaisesti 35–40 vuoden ajaksi.
Every Member State would be required to make repayments to the fund according to an annual schedule, and any shortfall resulting from non-compliance would be deducted from what it was due to receive from the EU.
Tämä olisi suureksi hyödyksi, sillä maksettava korko olisi paljon alhaisempi.
There would be an obvious advantage in that the interest payable would be much lower.
Sovellettaessa edellä mainittuja säännöksiä voimme todeta, että rahasto jakautuisi seuraavasti: Italia (34 % rahastosta), Saksa (26 %), Ranska (20 %), Kreikka (7 %), Belgia (5 %), Espanja (3 %), Irlanti (3 %), Portugali (2 %) ja hyvin pienessä määrin Hollanti, Itävalta ja Malta.
If the above principles were applied, the debt held by such a fund would break down by country as follows: Italy (34 %), Germany (26 %), France (20 %), Greece (7 %), Belgium (5 %), Spain (3 %), Ireland (3 %), and Portugal (2 %); the Dutch, Austrian, and Maltese debts would account for only minute fractions.
Jokainen jäsenvaltio vastaisi menoistaan ja velkaosuuden liikkeellelaskijana osuudesta, joka on 50 prosenttia bruttokansantuotteesta, ja koko euroalue velasta, jonka osuus olisi noin 35 prosenttia bruttokansatuotteesta.
Each Member State would be responsible for, and act as the issuer of, the portion of its debt up to 50 % of GDP; the eurozone as a whole would have a debt amounting to approximately 35 % of its GDP.
Rahaston tulisi mieluiten ostaa asiaankuuluvat velat EU:n pankeilta luoden näin olosuhteet, joissa pankit palaisivat tukemaan taloutta.
The fund would, as a matter of priority, have to buy debt held by EU banks so as to enable them to resume their role of supporting the economy.
Tästä seuraisi myös se hyöty, että sijoittajia ei tarvitsisi velvoittaa antamaan alennuksia velkapääomasta, tämä alennus johtaisi korkojen romahdusmaiseen alenemiseen.”
The advantage would be that there would be no need to make investors take a haircut as regards the principal: the haircut would translate into a massive drop in interest.
Mitä mieltä neuvosto on tästä ehdotuksesta?
What does the Council think of this proposal?
Ei ole neuvoston asia kommentoida lehtiartikkeleita.
It is not for the Council to comment on articles appearing in the press.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008037/2011
Question for written answer E-008037/2011
Heinäkuun alussa Israel onnistui estämään maahantulon noin 600 aktivistilta, jotka olivat menossa Palestiinaan osallistuakseen viikon kestäneisiin rauhanomaisiin tapahtumiin palestiinalaisten ihmisoikeuksien puolustamiseksi.
At the beginning of July 2011 Israel succeeded in preventing some 600 activists from entering the country on their way to Palestine to take part in a week of peaceful activities in support of Palestinian human rights.
Israel painosti tätä varten eurooppalaisia ja yhdysvaltalaisia lentoyhtiöitä, jotta nämä eivät sallisi aktivistien nousta niiden lentokoneisiin.
It did so by prevailing on airlines in Europe and the United States to prevent the activists from boarding flights to Israel.
Kyseiset eurooppalaiset lentoyhtiöt ovat Lufthansa, Alitalia, Malev Hungarian, Air France, Austrian ja Easyjet.
The European airlines involved were Lufthansa, Alitalia, Malev Hungarian, Air France, Austrian and Easyjet.
Jotkin lentoyhtiöt ilmoittivat matkustajille eurooppalaisilla lentoasemilla, että ne olivat saaneet Israelin sisäministeriöltä määräykset olla päästämättä lentokoneisiin tiettyjä henkilöitä, jotka olivat 342 nimeä käsittäneellä mustalla listalla.
Some airlines informed passengers on their arrival at the airport that they had received orders from the Israeli Interior Ministry to prevent certain passengers from boarding due to their names being included on a blacklist of 342 people.
Jotkut matkustajat taas saivat lentoyhtiöiltä suoraan viestin, joissa heidän varauksensa peruttiin ”Israelin viranomaisten esittämän vaatimuksen perusteella”.
Others simply received a message from the airline cancelling their reservation ‘at the request of the Israeli authorities’.
Kun kyseiset matkustajat menivät tekemään asiasta valituksia yhden lentoaseman poliisiasemalle, poliisit vastasivat heille, että heitä oli käsketty olla kirjaamatta niitä.
When these passengers tried to lodge a complaint at the police station in one of the airports involved, they were told by police that they had received orders not to register any such complaints.
Ben Gurionin lentoasemalle oli lähetetty satoja poliiseja, ja lentokoneet, joiden epäiltiin kuljettavan aktivisteja, laskeutuivat kaukana terminaalista sijaitsevalle kiitoradalle, jotta aktivistit olisi helpompi pidättää ennen heidän saapumistaan passitarkastukseen.
Hundreds of police officers were also deployed at Ben Gurion airport and planes thought to be carrying activists were redirected to a runway far from the terminal so that the activists could be arrested before they reached passport control.
Onko Euroopan komissio tietoinen näistä tapahtumista?
Is the Commission aware of these events?
Onko se toteuttanut joitain toimenpiteitä niiden suhteen?
Has it taken any action as a result of them?
Onko Israelin viranomaisilta pyydetty selitystä? —
Has it asked the Israeli authorities to provide an explanation? —
Katsooko komissio, että näitä matkustajia on syrjitty heidän poliittisten näkemystensä vuoksi, mikä on teko, josta eräissä valtioissa rangaistaan jopa vankeudella?
Does the Commission consider these passengers to have suffered discrimination on account of their political beliefs, a practice which in some countries is punishable by imprisonment?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008038/2011
Question for written answer E-008038/2011
Aihe: Arabien ja israelilaisten välinen konflikti
Subject: Arab-Israeli conflict
Vastauksessaan kysymykseeni E-007319/2011 uusista valtauksista Jerusalemin kaupungissa korkea edustaja/komission varapuheenjohtaja toteaa, että 11. heinäkuuta 2011 Washingtonissa järjestettiin kvartettiryhmän johtajien kokous.
In its answer to my Question E‑007319/2011 on new occupations in Jerusalem, the Commission states that a Quartet Principals meeting was held in Washington on 11 July 2011.
Lisäksi kesällä on ollut melko paljon palestiinalaisten ja israelilaisten välisiä väkivaltaisuuksia, sillä osapuolten väliset hyökkäykset kiihtyivät israelilaista sotilasbussia vastaan tehdyn kuolonuhreja vaatineen hyökkäyksen vuoksi.
Furthermore, this summer has witnessed considerable violence between Palestinians and Israelis, with a deadly attack on an Israeli military bus leading to renewed outbreaks of violence from both sides.
Joitakin päiviä sitten alkoi tulitauko.
A few days later a ceasefire was declared.
Onko Euroopan komissiolla tietoja tämänhetkisestä tilanteesta?
Does the Commission have any information about the current situation?
Tietääkö se kummankin osapuolen haavoittuneiden ja kuolleiden määrän?
Does it know how many people have been killed or wounded on both sides?
Voiko Euroopan komissio kertoa, tultiinko kvartettiryhmän kokouksessa 11. heinäkuuta johonkin johtopäätökseen?
Could the Commission say whether any form of conclusion was reached at the Quartet meeting on 11 July?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008039/2011
Question for written answer E-008039/2011
Aihe: Komission asetus N:o 620/2011
Subject: Commission Regulation (EU) No 620/2011
1.7.2011 tuli voimaan komission asetus N:o 620/2011, jolla muutettiin tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annettua neuvoston asetusta N:o 2658/87.
On 1 July 2011 Commission Regulation (EU) No 620/2011 amending Annex I to Council Regulation (EEC) No 2658/87 on the tariff and statistical nomenclature and on the Common Customs Tariff entered into force.
Mitä perusteita komissio esittää sille, että ITA-sopimuksen alkuperäisen tarkoituksen ja siihen perustuvan WTO:n välitystuomion lisäksi myös laitteet, joissa ei ole mitään tietokoneiden toimintoja, vapautetaan tullista?
What are the Commission's reasons for going beyond the original intention of the ITA and the ruling by the WTO arbitrators based on it and also exempting equipment which does not reproduce single computer functions from customs duties?