natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopan työosuuskuntien liitto (CECOP) —
European Confederation of Workers’ Cooperatives, Social Cooperatives and Participative Enterprises (CECOP) —
Yleishyödyllisten yhdistysten Euroopan komitea (CEDAG) —
European Council for Non Profit Organisations (CEDAG) —
Euroopan vammaisfoorumi (EDF) —
European Disability Forum (EDF) —
Euroopan asunnottomuusjärjestöjen kattojärjestö (FEANTSA) —
European Federation of National Organisations Working with Homeless (FEANTSA) —
Iäkkäiden Euroopan laajuinen liitto (EURAG) —
European Federation of the Elderly (EURAG) —
Euroopan kotiäitien liitto (FEFAF) —
European Federation of Unpaid Parents and Carers at Home (FEFAF) —
Sosiaaliasuntoja käsittelevä Euroopan yhteyskomitea (CECODHAS)
European Liaison Committee for Social Housing (CECODHAS)
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4452/07
WRITTEN QUESTION E-4452/07
Onko jokin seuraavista järjestöistä saanut joskus varoja Euroopan komissiolta, ja jos on, kuinka paljon ja milloin?
Have any of the following organisations ever received money from the European Commission, and if so how much, and over what period of time?
Euroopan mielenterveysseura (MHE) —
Mental Health Europe (MHE) —
Euroopan lasten verkosto (Euronet) —
The European Children's Network (Euronet) —
The European Volunteer Centre (CEV) —
The European Volunteer Centre (CEV) —
Euroopan romanien tiedotustoimisto (ERIO) —
European Roma Information Office (ERIO) —
Euroopan työttömien verkosto (ENU) —
European Network of the Unemployed (ENU) —
European Civil Society Platform on Lifelong Learning (EUCIS–LLL) —
European Civil Society Platform on Lifelong Learning (EUCIS‑LLL) —
APRODEV – kirkon avustusjärjestöjen eurooppalainen yhteistyöelin —
APRODEV — Association of World Council of Churches related Development organisations in Europe —
EU– Plattform – Itävallan kansallinen elin —
EU‑ Plattform — Austrian National Platform —
CIDSE – kansainvälinen kehityksen ja solidaarisuuden yhteistyöjärjestö —
CIDSE — International cooperation for development and solidarity —
EU:n ja kansalaisjärjestöjen välinen Tanskan kansallinen elin —
Danish EU‑NGO National Platform —
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4453/07
WRITTEN QUESTION E-4453/07
HAND – kehitysapua ja humanitaarista apua antavien kansalaisjärjestöjen liitto Unkarissa —
HAND — Hungarian Association of NGOs for Development and Humanitarian Aid —
IPPF – kansainvälisen perhesuunnittelujärjestöjen liiton Euroopan osasto —
IPPF- European Network —
DOCHAS – kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen irlantilaiset järjestöt —
DOCHAS- Irish Organisations of Non-governmental Development Organisations —
Biedrība ”Latvijas Platforma attīstības sadarbībai” (LAPAS) —
Biedrība ‘Latvijas Platforma attīstības sadarbībai’ (LAPAS) —
MVRO – Slovakian valtiosta riippumattomat kehitysjärjestöt —
MVRO — The Slovak NGDO Platform —
BOND – brittiläiset merentakaiset kehitysyhteistyötä harjoittavat kansalaisjärjestöt —
BOND — British Overseas NGOs for Development —
World Vision, Bryssel —
World Vision, Brussels —
WFDY – vasemmistonuorten maailmanlaajuinen yhteistyöjärjestö —
World Federation of Democratic Youth —
Union of European Federalists (UEF) —
Union of European Federalists (UEF) —
European Youth Forum – Euroopan nuorisofoorumi —
European Youth Forum —
CJE – Espanjan nuorisokomitea
CJE — Spanish Youth Council
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4454/07
WRITTEN QUESTION E-4454/07
AEGEE Europe – eurooppalainen opiskelijafoorumi —
AEGEE Europe — European Students' Forum —
DEMYC – Euroopan demokraattisen nuorten yhteisö —
DEMYC — Democrat Youth Community of Europe —
ECOSY – nuoret eurooppalaiset sosialistit —
ECOSY — Young European Socialists —
EDS – Euroopan demokraattiset opiskelijat —
EDS — European Democrat Students —
ESIB – kansallisten ylioppilaskuntien liitto —
ESIB — National Unions of Students in Europe —
EUJS/UEEJ – juutalaisten opiskelijoiden eurooppalainen unioni —
EUJS/UEEJ — European Union of Jewish Students —
IUSY – sosialististen nuorten kansainvälinen liitto —
IUSY — International Union of Socialist Youth —
IYNF – nuoret kansainväliset luonnonystävät —
IYNF — International Young Naturefriends —
JEF Europe – nuoret eurooppalaiset federalistit —
JEF Europe — Young European Federalists —
OBESSU – koululaisjärjestöjen eurooppalainen kattojärjestö —
OBESSU — Organising Bureau of European School Students Unions —
SCI – Service Civil International —
SCI — Service Civil International —
RYEurope – Euroopan maaseutunuoret —
RYEurope — Rural Youth Europe —
YAP – nuoret rauhan puolesta —
YAP — Youth Action for Peace —
YEE – nuorten ja ympäristön Eurooppa —
YEE — Youth and Environment Europe —
YEPP – Euroopan kansanpuolueen nuoriso —
YEPP — Youth of European People's Party —
YEN – etnisiin ja kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien nuorten kattojärjestö —
YEN — Youth of European Nationalities —
Kansainvälistä rikostuomioistuinta tukevien järjestöjen koalitio —
Coalition for the International Criminal Court —
Demokratiakoalitio/Madridin klubi —
Democracy Coalition/Club of Madrid —
Euro–Välimeri-alueen ihmisoikeusverkosto
Euro-Mediterranean Human Rights Network
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4455/07
WRITTEN QUESTION E-4455/07
Euroopan rasismin vastainen verkosto (ENAR) —
European Network Against Racism (ENAR) —
Euroopan sosiaalisen toiminnan verkosto (ESAN) —
European Social Action Network (ESAN) —
Federazione ACLI Inernazionali (FAI) —
Federazione ACLI Internazionali (FAI) —
Inclusion Europe (kehitysvammaisten yhdistysten eurooppalainen järjestö) —
Inclusion Europe (The European Association of Societies of Persons with Intellectual Disability and their Families) —
Kidutuksen vastainen maailmanjärjestö (OMCT) —
World Organisations Against Torture (OMCT) —
Kansainvälinen ihmisoikeusyhteisö —
International Society for Human Rights —
HÍD ENCEF (vähemmistöjen suojelu Unkarissa) —
HÍD ENCEF (Minority protection in Hungary) —
Suomen naisjärjestöjen keskusliitto —
The National Council of Women of Finland —
Ilman edustusta YK:ssa olevien kansojen ja kansakuntien järjestö (UNPO) —
Unrepresented Nations and Peoples Organisation (UNPO) —
KEHYS ry – suomalainen kehitysyhteistyöjärjestöjen EU-yhdistys —
KEHYS ry — Finish NGO Platform —
VENRO – saksalaisten kansalaisjärjestöjen kehitysyhteistyöelin —
VENRO — Verband Entwicklungspolitik deutscher Nichtregierungsorganisationen —
CRIJ – Belgian ranskankielisen yhteisön kansainvälisten nuorisosuhteiden neuvosto —
CRIJ — Council for International Youth Relations of the French-speaking Community of Belgium —
DNK – kansainvälisen nuorisotyön Saksan kansallinen komitea —
DNK — German National Committee for International Youth Work —
IGLYO – lesbojen, homoseksuaalien, biseksuaalien ja transgender-ihmisten kansainvälinen nuoriso- ja opiskelijajärjestö —
IGLYO — International Lesbian, Gay, Bisexual and Transgender Youth and Student Organisation —
IFM/SEI – International Falcon movement – Socialist Educational International —
IFM/SEI — International Falcon Movement — Socialist Educational International —
IFLRY – Maailman liberaalinuoret —
IFLRY — International Federation of Liberal Youth —
FYEG/FJEE – Euroopan vihreiden nuorten liitto
FYEG/FJEE — Federation of Young European Greens
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4458/07
WRITTEN QUESTION E-4458/07
Aihe: Número de Identidad de Extranjeron (N.I.E.) myöntäminen EU:n kansalaisille Espanjassa
Subject: Procedure for issuing the ‘Número de Identidad de Extranjero (N.I.E.)’ to EU citizens in Spain
Espanjassa pitkäaikaisesti oleskeleville EU:n kansalaisille välttämättömän Número de Identidad de Extranjeron (N.I.E.) hankkiminen on aikaa vievä prosessi.
The process of obtaining the ‘Número de Identidad de Extranjero (N.I.E.)’, which is essential for EU citizens staying for longer periods in Spain, is a very time-consuming one for those concerned.
Tietääkö komissio, että EU:n kansalaisille myönnetään päivää ja myöntävää viranomaista kohden vain 60 todistusta Número de Identidad de Extranjerosta (N.I.E.)?
Is the Commission aware that only 60 certificates relating to the ‘Número de Identidad de Extranjero (N.I.E.)’ are issued a day by each issuing authority to EU citizens?
Voiko komissio ilmoittaa, miten kyseistä käytäntöä perustellaan?
Could the Commission indicate the reasons for this practice?
Onko kyseinen käytäntö komission mielestä perustamissopimuksen mukainen, erityisesti kun otetaan huomioon, että ulkomaalaisten syrjintä on EU:ssa kiellettyä?
In the Commission's view, is this practice in accordance with the Treaty, in particular in relation to the ban on discriminating against foreigners in the EU?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4459/07
WRITTEN QUESTION E-4459/07
Aihe: Ihmiskauppaan liittyvät oikeudenkäynnit ja tuomiot
Subject: Proceedings and sentencing for trafficking in human beings
Komissio totesi vuonna 2007, että vaikka kaikilla EU:n jäsenvaltioilla on käytössä vaaditut rikoslainsäädännöt, rangaistusten määräämisessä vallitsee suuria eroavaisuuksia.
In 2007 the Commission noted that, whilst all EU Member States have the necessary special criminal legislation, there are major differences in the level of sentencing.
Vuonna 2005 Saksassa tutkittiin alustavasti 317 ihmiskauppaa koskevaa rikosta ja 136 ihmiskaupan harjoittajaa tuomittiin.
In 2005, 317 investigations of trafficking in human beings were conducted in Germany and 136 traffickers were convicted.
Vain 42 heistä sai ehdottoman vankeusrangaistuksen.
Only 42 of them received prison sentences that were not suspended sentences.
On vaikeaa uskoa, että tutkimusten lukumäärä heijastaisi ihmiskaupan todellista laajuutta.
It is hard to believe that the number of investigations reflects the actual scale of the problem of people trafficking.
Onko komissiolla tietoja ihmiskauppaa koskevien alustavien tutkimusten ja tuomioiden lukumäärästä kaikissa EU:n jäsenvaltioissa?
Does the Commission have data on the number of investigations of trafficking in human beings and sentences imposed in all of the EU Member States?
Onko komissio tyytyväinen rikosoikeudenkäyntien määrään Euroopassa, vai katsooko se, että ihmiskauppaa harjoittavat rikolliset joutuvat oikeuden eteen liian harvoin?
Is the Commission satisfied with the number of criminal proceedings in Europe, or does it believe that too little action is being taken to prosecute people traffickers?
Onko komissio tyytyväinen Saksassa ja muissa EU:n jäsenvaltioissa ihmiskaupan harjoittajille langetettuihin rangaistuksiin?
Is the Commission satisfied with the sentences imposed in Germany and other EU Member States on people traffickers?
Mitä parannuksia komissio katsoo tarvittavan ihmiskauppaa koskevissa rikosoikeudenkäynneissä sekä yksittäisissä jäsenvaltioissa että EU:n tasolla?
In the Commission's view, what improvements need to be made in prosecuting offences of trafficking in human beings both in individual EU Member States and at EU level?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4460/07
WRITTEN QUESTION E-4460/07
Aihe: Makeutusaine sukraloosin aiheuttamat ympäristö- ja terveysriskit
Subject: Environmental and health risks posed by the sweetener sucralose
EU on joitakin vuosia sitten hyväksynyt makeutusaine sukraloosin (E 955) käytön elintarvikelisäaineena.
The sweetener sucralose (E 955) has for a number of years been authorised in the EU as a food additive.
Kyseistä ainetta käytetään ympäri maailmaa 3500 tuotteessa ja sen käyttö kasvaa edelleen.
Worldwide it is used in 3500 products and its use is growing.
Sukraloosin aiheuttamia mahdollisia ympäristövaaroja ei ole vielä tutkittu.
The impact of the potential risks posed by sucralose for the environment has to date not been explored.
Norjalaiset tiedemiehet löysivät hiljattain sukraloosia kaikista tutkimistaan vesinäytteistä, vaikka ainetta ei tähän mennessä ole käytetty Norjassa lähes lainkaan.
Norwegian scientists recently found sucralose in all water samples analysed, although the substance is scarcely used in Norway.
Sukraloosi ei hajoa vedenpuhdistamoissa, vaan pääsee vapaasti vesiympäristöön, jossa se rikastuu.
Sucralose is not broken down in waste water treatment plants, but makes its way unhindered into waters, where it accumulates.
Tutkimuksissa on myös todettu, että sukraloosi vahingoittaa kasvien aineenvaihduntaa häiritsemällä sokerin kulkeutumista putkiloihin.
Studies have also confirmed that sucralose harms the metabolic process in plants, as it disrupts the transport of sugars in the vessels.
Mitä komissio tietää sukraloosin aiheuttamista ympäristövaaroista?
What does the Commission know about the risks posed by sucralose to the environment?
Onko komissio sitä mieltä, että sukraloosin aiheuttamia mahdollisia vaaroja on tutkittu riittävästi, vai katsooko se, että asiassa on suoritettava kiireellisiä lisätutkimuksia?
Does the Commission believe that the potential risks posed by sucralose have been sufficiently explored, or does it not think that there is an urgent need for research?
Ovatko sukraloosin rikastuminen vedessä sekä hidas hajoaminen komission mielestä suuria ongelmia?
Does the Commission not consider it extremely problematical that sucralose accumulates in water and only slowly breaks down there?
Ovatko myös sukraloosin vaikutukset kasvien aineenvaihduntaan komission mielestä suuri ongelma?
Does it not consider the impact of sucralose on the metabolic process in plants to be extremely problematical?
Tähänastiset tutkimukset sukraloosin ihmisille mahdollisesti aiheuttamista terveysriskeistä ovat pääasiassa olleet teollisuuden suorittamia, ja niissä sukraloosi on todettu vaarattomaksi.
Studies carried out to date on possible risks to human health posed by sucralose have mainly been conducted by the industry, and they have concluded that sucralose is safe.
Onko komissio sitä mieltä, että uudet tutkimustulokset sukraloosin aiheuttamista ympäristövaaroista saattavat mahdollisesti merkitä kyseisen aineen olevan vaaraksi ihmiselle?
In the light of the new findings on risks posed to the environment, does the Commission see a potential risk for human beings?
Katsooko komissio, että kyseistä asiaa on arvioitava uudelleen?
Does the Commission think that a re‑evaluation is needed?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4461/07
WRITTEN QUESTION E-4461/07
Aihe: Perinteisten kalastusalusten säilyttäminen
Subject: Preservation of traditional fishing vessels
Arvioiden mukaan vuoden 1991 jälkeen noin 10 000 tällaista alusta on tuhoutunut Kreikassa.
It is calculated that in Greece some 10 000 such vessels have disappeared since 1991.
Kun otetaan huomioon, että alusten hävittämistä koskeva tuettu toimenpide on voimassa myös seuraavalla ohjelmakaudella, jäljelle jää tämän jälkeen vain muutamia kalastusveneitä, pieniä purjeveneitä ja korjaustelakoita, minkä lisäksi Kreikan 2 500 vuotta vanha laivanrakennustaito uhkaa hävitä.
Given that the measure subsidising the breaking-up of fishing vessels will also apply during the next programming period, very few caiques, trehantiris and karnagios will remain, and Greece's 2 500 year-old shipbuilding skills will be on the verge of disappearing forever.
Miten Euroopan komissio aikoo osallistua perinteisen laivanrakennustaidon ja ‑korjaustaidon säilyttämiseen?
How does the Commission intend to contribute to the preservation of traditional shipbuilding and ship repair skills?
Voitaisiinko perinteisten alusten uudelleenrakentaminen ja entisöinti sisällyttää yhteisön ohjelmiin?
Could the restoration and refurbishment of traditional vessels be included in Community programmes?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4462/07
WRITTEN QUESTION E-4462/07
Aihe: Ilmastonmuutoksen vaikutukset kalastukseen
Subject: Impact of climate change on fisheries
On odotettavissa, että tulevaisuudessa ilmastonmuutoksella on huomattavia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia kalastusalaan.
Climate change is expected to have an important economic and social impact on the fisheries sector.
Veden lämpenemisen seurauksena useiden kalastusalueiden nykyinen muoto muuttuu, sillä planktonin saatavuus ja suolapitoisuus muuttuvat.
The increase in water temperatures will alter the composition of many fishing grounds, since it will affect the availability of plankton and the salt content.
Lisäksi veden lämpötila vaikuttaa huomattavasti lajien lisääntymiseen, kehitykseen sekä kutupaikkojen muodostumiseen.
Furthermore, temperature plays an important role in the reproduction, development and formation of spawning grounds.
Näin ollen sellaiset kalalajien yhdyskunnat, jotka eivät kykene sopeutumaan uuteen ympäristöön, siirtyvät kylmemmille merialueille.
This means that those fish populations that are unable to adapt to their new environment will migrate to colder seas.
Edellä mainitun kalastusalueiden kalalajien yhdyskuntien uudelleenjakautumisen seurauksena kalastaminen muuttuu monimutkaisemmaksi ja sen myötä useista nykyisin käytössä olevista toimista tulee riittämättömiä.
This redistribution of fish populations in fishing grounds will make fisheries management a more complex task, and many existing measures will prove inadequate.
Miten komissio aikoo puuttua seurauksiin, joita ilmastonmuutoksilla on kalastusalaan?
How does the Commission intend to address the consequences of climate change for the fisheries sector?
Onko laadittu tutkimuksia siitä, mitä muutoksia aiheutuu kalastusalueille?
Have studies been drawn up on the changes that will occur in fishing grounds?
Miten kalastuksen hallinnointi toteutetaan?
How will fisheries be managed?
Tutkimuksista käy lisäksi ilmi, että ilmastonmuutokset ovat tuntuvampia suljetuilla tai osittain suljetuilla merillä, kuten Itämerellä ja Välimerellä.
Moreover, studies show that the consequences of climate change will be more pronounced in closed or semi-closed seas, such as the Baltic and the Mediterranean.
Onko komissio harkinnut kyseisiä meriä koskevia lisätoimia?
Has the Commission considered any additional measures for these seas?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4463/07
WRITTEN QUESTION E-4463/07
Aihe: Ilmastonmuutoksen vaikutukset kalanviljelyyn
Subject: Impact of climate change on fish farming
On odotettavissa, että ilmastonmuutoksella on huomattavia taloudellisia vaikutuksia vesiviljelyyn.
Climate change is expected to have a significant economic impact on fish farming.
Ilmastonmuutoksen seurauksena kalanviljelylaitokset on siirrettävä muualle, sellaisiin paikkoihin, jotka soveltuvat paremmin kalanviljelyn jatkamiseen (pohjoisemmille merille ja syvemmille vesille).
At the same time, climate change will make it necessary to relocate fish farms to other sites which are more appropriate for fish breeding (more northerly seas, deeper waters).
Lisäksi arvellaan, että veden lämpötilan nousun vuoksi menetykset ovat paljon suurempia sellaisissa yksiköissä, jotka on sijoitettu mataliin vesiin lähelle rantaa.
It is also believed that owing to the increase in water temperature, losses will be far higher in units established in shallow water close to the shores.
Kun otetaan huomioon, että vesiviljelyalalla on suurta taloudellista ja sosiaalista merkitystä erityisesti rannikkoalueille, kysyn komissiolta, aikooko se ryhtyä pitkän aikavälin toimiin hallitakseen taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia, joita ilmastonmuutoksilla on vesiviljelyyn?
Bearing in mind that the fish farming sector is of great economic and social importance, especially for coastal regions, will the Commission say whether it intends to take long-term measures to address the economic and social impact of climate change on fish farming?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4464/07
WRITTEN QUESTION E-4464/07
Aihe: Otsonikerroksen eheyttäminen
Subject: Restoration of the ozone layer
Vaikka otsonikerroksen suojelussa on tapahtunut edistystä viime vuosina, ”otsoniaukot” eivät ole umpeutuneet odotetussa tahdissa.
Despite the progress made over the last few years to protect the ozone layer, the ‘holes’ in the ozone have not been filled as rapidly as expected.
Otsonikerroksen ohenemisella on vakavia seurauksia kaikkien elollisten olentojen terveyteen, ja sen vaikutus ilmenee ennen kaikkea iho‑ ja silmäsairauksina.
The depletion of the ozone layer seriously affects the health of all living organisms and is responsible mainly for skin and eye diseases.
Vaikuttaa siltä, että otsoniaukko uhkaa Euroopan unionin valtioista eniten Baltian maita, Saksaa, Yhdistynyttä kuningaskuntaa sekä Välimeren valtioita.
In the European Union the countries which appear to be most at risk from the hole in the ozone layer are the Baltic States, Germany, the United Kingdom and the Mediterranean states.
Voiko komissio antaa minulle tietoja otsonikerroksen eheyttämistä koskevasta edistyksestä Euroopan unionissa?
Will the Commission outline progress to date in restoring the ozone layer in the EU?
Mihin toimiin komissio on ryhtynyt estääkseen otsonikerrosta tuhoavien aineiden laittoman tuonnin ja viennin?
What measures has it taken to address illegal imports and exports of substances which destroy the ozone layer?
Kun otetaan huomioon, että ihosyöpä on yleistynyt, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta kansalaiset saisivat lisää tietoa otsonikerroksen ohenemisen vaikutuksista?
Bearing in mind the increased incidence of skin cancer, what measures does it intend to take to ensure that citizens are better informed?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4465/07
WRITTEN QUESTION E-4465/07
Aihe: Ilmailualan turvallisuusmääräyksistä aiheutuvat kustannukset
Subject: ‘Airside’ costs as a result of air travel security regulations
Onko neuvosto selvittänyt, miten nesteiden kuljettamista ilma-alukseen koskevat turvallisuusmääräykset ovat vaikuttaneet lentokenttäalueella myytävän pulloveden hintaan?
Has the Council studied the impact of air travel security regulations regarding the transport of liquids on aircraft on the price charged for bottled water by retail outlets ‘airside’ of security controls?
Mitä päätelmiä neuvosto on siinä tapauksessa tehnyt?
If so, what conclusions has it reached?
Aikooko neuvosto päinvastaisessa tapauksessa teettää tällaisen selvityksen?
If not, has it any plans to do so?
Oletettavasti kysymyksessä viitataan käsimatkatavaroissa kuljetettavia nesteitä koskeviin rajoituksiin, jotka hyväksyttiin komission asetuksella 1546/2006 lokakuussa 2006.
It is assumed that the question refers to the restrictions on liquids in hand luggage, measures which were adopted in the form of Commission Regulation (EC) No 1546/2006 in October 2006.
Asetuksen 1546/2006 antaminen on komission toimivaltaan kuuluva asia.
The adoption of Regulation (EC) No 1546/2006 is a matter which falls within the competence of the Commission.
Asetusta koskevat mahdolliset kysymykset, myös kysymykset, jotka liittyvät kyseisten toimenpiteiden vaikutusten arvioinnissa huomioon otettuihin tekijöihin, olisi siksi osoitettava suoraan komissiolle.
Any question regarding this regulation, including those related to the factors taken into account when evaluating impact of these measures, should therefore be addressed directly to the Commission.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4466/07
WRITTEN QUESTION E-4466/07
Aihe: Oikeus E 121 -lomakkeeseen
Subject: Entitlement to E121 form
Kaikkien eläkeikään ehtineiden EU:n kansalaisten merkittävänä oikeutena on saada ilmaisia terveydenhoitopalveluja toisessa jäsenvaltiossa, jos he ovat asuneet siellä riittävän pitkään (tämä oikeus tunnustetaan osittain nykyisessä eurooppalaisessa lainsäädännössä).
For all EU citizens of pensionable age, the ability to access free healthcare in another Member State if they have been resident in that state for a certain period is an important right (which has been partly recognised through existing European legislation).
Nykytilanne on kuitenkin, että eläkeiässä olevilla EU-kansalaisilla ei ole universaalia oikeutta ilmaisiin terveydenhoitopalveluihin ulkomailla (E 121 ‑lomakkeen avulla).
Currently, however, access to free healthcare services (via the E121 form) abroad for EU citizens of pensionable age is not universal.
Voiko komissio kertoa, miksi eläkeikäisen EU:n kansalaisen on pakko saada valtioneläkettä voidakseen tulla luokitelluksi eläkeläiseksi, ja saadakseen siten oikeuden käyttää E 121 ‑lomaketta?
Will the Commission therefore state why an EU citizen of pensionable age must be in receipt of a state pension in order to claim the status of ‘pensioner’ and thus be eligible for an E121 form?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4467/07
WRITTEN QUESTION E-4467/07
Aihe: Iranissa toimivat riippumattomat ammattiyhdistykset
Subject: Independent trade unions in Iran