natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Katsooko komissio, että edellä mainittu kielto rikkoo sopimuksen 2 artiklan ”olennaista osaa” koskevaa lauseketta?
Does the Commission take the view that the above ban constitutes a breach of an ‘essential element’ of the agreement within the meaning of Article 2?
Jos vastaus on myönteinen, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä sopimuksen 86 artiklan mukaisesti ja sopimuksessa tarkoitetun poliittisen vuoropuhelun puitteissa?
If so, what action will the Commission take under Article 90 in the context of the political dialogue as provided for under the agreement?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0310/07
WRITTEN QUESTION E-0310/07
Aihe: Yleinen tupakointikielto ravintoloissa ja kahviloissa
Subject: General ban on smoking in the catering sector
Tupakoinnin seuraukset kansanterveydelle muodostavat huolenaiheen päättäjille kaikilla tasoilla.
The effects of smoking on public health have for years been causing concern to policy‑makers at every level.
Tieteelliset tutkimukset ovat jo useaan otteeseen osoittaneet vastaanpanemattomasti, että tupakointi aiheuttaa merkittävässä määrin syöpää, sydän‑ ja verisuonitauteja ja hengitysteiden sairauksia.
Scientific research has repeatedly proved incontrovertibly that smoking is a major cause of cancer and cardiovascular and respiratory disorders and that non-smokers are also affected as a result of passive smoking.
Epidemiologisen menetelmän avulla on osoitettu, että vuosittain passiiviseen tupakointiin menehtyy Euroopan unionissa 79 449 henkilöä.
An epidemiological survey has revealed that, in the European Union, 79 449 deaths annually are in fact attributable to passive smoking.
Eräät jäsenvaltiot ovat viime vuosina pyrkineet kieltämään tupakoinnin hotelli‑ ja ravintola-alalla.
A number of Member States have in recent years attempted to introduce a ban on smoking in the catering sector.
Tämä on kuitenkin johtanut monissa tapauksissa epätarkoituksenmukaiseen lainsäädäntöön, joka eräissä tapauksissa syrjii tiettyjä alan yrityksiä tai joka edellyttää raskaita investointeja, jotka eivät millään tavoin hyödytä kansanterveyttä.
However, in many cases the rules have proved unworkable, either discriminating against certain undertakings or requiring major investments which are of absolutely no benefit to public health.
Jotkut muut jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön ankaria tupakointikieltoja työpaikoilla.
Other Member States have introduced a drastic ban on smoking at the workplace.
Miksi komissio ei vielä ole saanut annettua ehdotusta direktiiviksi, jossa määrätään yleinen tupakointikielto kaikilla työpaikoilla ja joka perustuu EY:n perustamissopimuksen 137 artiklaan?
Why has the Commission not yet drawn up a proposal for a directive introducing a general ban on smoking at the workplace under Article 137 of the EC Treaty?
Jos vastaus on kielteinen, miksi se ei kelpaa?
If not, why not?
Voiko komissio tukeutua johonkin toiseen perustamissopimuksen artiklaan?
Is it possible for the Commission to take action on the basis of another article of the Treaty?
Jos vastaus on myönteinen, milloin voimme odottaa komission antavan edellä tarkoitetun ehdotuksen?
If so, when may we expect a proposal along these lines?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0313/07
WRITTEN QUESTION E-0313/07
Aihe: Puolan viisumivapaus
Subject: Polish visa waiver
Pysyykö komissio kannassaan, jonka mukaan Yhdysvaltojen on kohdeltava kaikkia EU:n jäsenvaltioita yhdenmukaisesti Yhdysvaltojen kanssa käytävien viisumivapautta koskevien neuvottelujen yhteydessä?
Is it the case that the Commission has insisted, in negotiations with the USA on this issue, that the USA must treat all EU Member States in the same way?
Käsitykseni mukaan liittymissopimukset sisältävät pitkät siirtymäajat sille, että uudet jäsenvaltiot saavat täydet oikeudet EU:ssa, mikä koskee esimerkiksi uusien jäsenvaltioiden työntekijöiden pääsyä ”vanhojen” jäsenvaltioiden työmarkkinoille.
Is it not the case that the accession treaties provide for extended derogation periods on the rights of accession states within the EU itself, for example on work permits for citizens of accession states seeking to work in ‘old’ Member States?
Jos EU:n vanhat jäsenvaltiot voivat kohdella uusia jäsenvaltioita eriarvoisesti mainitussa yhteydessä, eikö ole jonkin verran tekopyhää vaatia, että Yhdysvaltojen kaltaisten kolmansien maiden on kohdeltava kaikkia EU:n jäsenvaltioita yhdenmukaisesti?
If the new accession states can be treated differently for these purposes within the EU by other Member States, is it not a bit hypocritical to insist that third countries like the USA treat all Member States exactly the same?
Voiko komissio ilmoittaa, mikä olisi Turkin kaltaisten hakijamaiden asema tässä yhteydessä?
Can the Commission please advise me of the position of applicant states, for example Turkey, on this issue?
Onko komissio vaatinut kolmansia maita myöntämään viisumivapauden myös hakijamaille?
Is the Commission making any demands of third countries on the visa waiver issue with regard to applicant states?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0314/07
WRITTEN QUESTION E-0314/07
Aihe: Itsenäistyneen Skotlannin asema
Subject: Status of post-independence Scotland
Scotsman-päivälehdessä oli äskettäin artikkeli, jossa komission edustaja asetti kyseenalaiseksi yleisen olettaman, jonka mukaan Skotlanti saisi automaattisesti uuden jäsenvaltion aseman mahdollisen Isosta-Britanniasta itsenäistymisen jälkitilanteessa.
A recent report in The Scotsman newspaper says that a representative of the Commission has challenged the prevailing assumption that Scotland, in the event it became independent from the United Kingdom, would automatically become a new Member State in its own right.
Komission edustaja ilmoitti mainitussa yhteydessä, että uutena valtiona Skotlanti joutuisi hakemaan EU:n jäsenyyttä ja neuvottelemaan omista liittymisehdoistaan (EP:n jäsenten lukumäärästä, äänten painotuksesta jne.).
The Commission spokesman was reported as suggesting that Scotland would have to re-apply to join the EU, and to negotiate its terms of membership (for example, establishing how many MEPs it would qualify for, what its voting weight would be, and so on).
Voiko komissio ilmoittaa, ovatko edellä mainitut tiedot todenperäisiä?
Can the Commission confirm that this report is correct?
Jos tiedot ovat todenperäisiä, eikö tynkä-Ison-Britannian asema olisi aivan sama?
If so, is it not the case that exactly the same considerations apply equally to the remaining parts of the UK?
Antavatko perussopimukset mitään suuntaviivoja sen suhteen, mikä on entisen jäsenvaltion osien asema valtion hajoamisen jälkitilanteessa?
Do the Treaties offer any guidance as to the status of parts of a former Member State after its break-up?
Jos mainittuja suuntaviivoja ei ole olemassa, voiko komissio ilmoittaa oman kantansa?
If not, can the Commission offer an opinion?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0315/07
WRITTEN QUESTION E-0315/07
EU soveltaa useita nk. polkumyynnin vastaisia toimia, jotka koostuvat tulleista ja/tai kiintiöistä, joita sovelletaan useista maista peräisin oleviin lukuisiin tuoteryhmiin.
The EU has in place a number of so-called ‘anti-dumping’ measures, consisting of duties and/or quotas, against a number of product categories from a number of countries.
Voiko komissio ilmoittaa, kuinka montaa mainittua järjestelyä sovelletaan tällä hetkellä, ja toimittaa asianomaisia maita ja tuotteita koskevan luettelon?
Can the Commission please advise how many of these arrangements are currently in place, and provide a list of countries and products?
Voiko komissio ilmoittaa myös sen, onko mistään mainituista järjestelyistä (mahdollisesti) tehty valitus WTO:lle?
Can the Commission also please advise which (if any) of these measures are currently subject to challenge in the WTO?
Voiko komissio edellä mainitun lisäksi ilmoittaa myös sen, kuinka suuri määrä polkumyynnin vastaisia tullituloja on kerätty kunkin tärkeimmän tuoteryhmän osalta viimeisen sellaisen vuoden aikana, jota koskevat tiedot ovat käytettävissä?
In addition, please could the Commission advise the aggregate revenue received from anti-dumping duties for each major product category for the most recent year for which figures are available?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0316/07
WRITTEN QUESTION E-0316/07
Aihe: Kehitysapu ja beduiinit
Subject: Development aid for Bedouin
Euroopan unioni ei ole koskaan laiminlyönyt politiikoissaan kehitysavun ja muun tuen myöntämistä vaikeuksissa oleville kansoille.
It has always been European Union policy to provide development aid and help for peoples in difficulty.
Tukea on annettu niin paikoilleen asettautuneille kansoille kuin paimentolaisillekin.
Such aid has been provided for both settled and nomadic populations.
Voiko komissio ilmoittaa, onko Siinain beduiineille myönnetty taloudellista apua?
Can the Commission confirm that such aid has been provided?
Kuinka paljon heille on myönnetty apua?
What was the sum involved?
Keille apua on tarkalleen myönnetty?
Who were its beneficiaries?
Voiko komissio myös ilmoittaa, ovatko Siinain eteläosan ja erityisesti Sharm el Sheikhin alueen beduiinit olleet kyseisen avun saajien joukossa?
Finally, can the Commission state whether the Bedouin inhabitants of South Sinai, and in particular the Sharm El Sheikh region, were among the final beneficiaries of the aid in question?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0317/07
WRITTEN QUESTION E-0317/07
Aihe: Litiumioniriskien ja akkualan valvonta Euroopan unionissa
Subject: Monitoring the risk from Lithium-ion (Li-Ion) batteries and the EU batteries sector
Miten komissio aikoo valvoa huomattavasti kasvaneita riskejä, joita kuluttajille aiheutuu Li-ion-teollisuusakkujen eikä pelkästään kannettavien laitteiden akkujen käytöstä?
How does the Commission intend to monitor the considerably increased risk to consumers from the use by the general public of industrial, rather than just portable, Li-ion batteries?
Esimerkiksi tulevaisuuden sähkö‑ tai hybridiautojen energiatarpeet eivät ole mitenkään verrattavissa kannettavien elektronisten laitteiden energiatarpeisiin.
For example, the energy requirements of electric or hybrid vehicles in future cannot be compared to those of portable electronic equipment.
Kyse on siitä, että varastoidaan ja käsitellään joskus äärioloissa 2–20 kilowattitunnin, ei siis vain muutaman wattitunnin suuruisia energiamääriä.
Consequently, it will be necessary to store and manage, in conditions which may be extreme, energies of up to 2 to 20 kWh rather than a few Wh.
Litiumionitekniikkaan liittyviä riskejä ei voida odottaa ratkaistavan pelkästään sillä, että keskitytään akkujen koon kasvattamiseen ja niiden tuuletuksen tehostamiseen.
However, we cannot simply count on increased battery size and ventilation eliminating the risks inherent in the Li-ion technology.
Asiahan on niin, että järjestelmien tulipaloriskit kasvavat huomattavasti akkujen koon myötä, kun useita akkuja kytketään sarjaan korkeajänniteakun luomiseksi.
On the contrary, the risks of the system catching fire increase greatly with the size of the batteries because of the number of accumulators in series constituting high-tension batteries.
Siksi järjestelmän jokaista akkua on valvottava erikseen, jotta estetään sen joutuminen vaaralliseen tilaan (ylilatautuminen, purkautumisen loppuminen, lämpötilan nousu), ja pienikin häiriö kymmeniä tai satoja akkuja valvovassa ohjausjärjestelmässä voi aiheuttaa koko korkeajänniteakun tuhoutumisen.
Consequently, every accumulator in the battery must be individually electronically monitored to ensure that it does not enter a danger zone (over-charge, over-discharge, over-heating), and the slightest failing in a system designed to monitor tens or hundreds of accumulators can lead to the violent destruction of an entire battery with very substantial energy capacity.
Lisäksi nämä vaikeasti hallittavat ohjausjärjestelmät aiheuttavat lisäkustannuksia jo muutenkin kustannuspaineiden kanssa kamppailevalle auto‑ ja kuljetusalalle.
Moreover, these complex management systems involve an additional cost which must continue to be compatible with the exacting cost constraints customary in the motor industry and transport industries.
Näin ollen haluaisin komissiolta vastauksen seuraaviin kysymyksiin: —
In view of the foregoing: —
Aikooko komissio luoda riippumattomia asiantuntijajärjestelmiä akkualalle, joka on yksi unionin strategisista energia-aloista? —
Does the Commission intend to equip itself to benefit from independent expertise in relation to batteries, which are a strategically important energy sector for the European Union? —
Aikooko komissio aluksi vain tarkkailla niitä lukemattomia tapauksia, joita litiumioniakkujen tuotantoketjussa on maailmanlaajuisesti jo ilmennyt? —
Does the Commission intend, as a first step, to follow up the very many incidents that have already occurred within the Li-ion battery production chain itself across the world? —
Mitä taloudellisia keinoja komissio aikoo käyttää, jotta voidaan reagoida eurooppalaisen teollisuuden pikaisiin tarpeisiin löytää tehokkaita ratkaisuja energian varastoinnin alalla ja päästä eroon Euroopan unionin teknisestä jälkeenjääneisyydestä näissä asioissa?
What financial means does the Commission intend to deploy to meet the European industries' urgent requirements with regard to large-capacity energy storage solutions and bringing the European Union up to speed with regard to the technology in this field?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0318/07
WRITTEN QUESTION E-0318/07
Aihe: Vanhusten palvelutalojen rahoittaminen
Subject: Funding of old people's homes
Voiko komissio kertoa, kuinka paljon vanhusten palvelutalojen rahoittamiseen on mahdollisesti suunnattu varoja Italiassa, Ranskassa, Saksassa ja Espanjassa vuodesta 2000 lähtien?
Will the Commission say what funding, if any, has been provided for old people's homes in Italy, France, Germany and Spain since the year 2000?
Voiko komissio eritellä Lombardialle, Emilia-Romagnalle ja Calabrialle Italiassa osoitetut määrärahat?
In the case of Italy, will it give details of funding provided for the regions of Lombardy, Emilia-Romagna and Calabria?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0319/07
WRITTEN QUESTION E-0319/07
Jälleen kerran Internet uhkaa meitä tai oikeammin sanottuna Internetin väärinkäyttö.
Once again we are under threat from the Internet, or rather from misuse of the Internet.
Tämä uusi, erittäin vakava sähköpostin välityksellä harjoitettava verkkorikollisuuden muoto tunnetaan nimellä phishing tai pharming, ja sen kohteena ovat niin yksityishenkilöt kuin eri ammattien harjoittajat.
This new phenomenon is extremely serious and affects individuals in both their personal and working lives who have been targeted by ‘phishing’ or ‘pharming’ via e-mail.
Kyseisellä kahdella verkkourkintamenetelmällä pyritään luvatta saamaan selville salasanoja ja käyttäjätunnuksia.
The aim of these two techniques is to find out details of a person's password and user ID without authorisation.
Molemmat menetelmät ovat hyvin vaarallisia, mutta niitä ei saisi sekoittaa keskenään, koska ne ovat samankaltaisesta tarkoitusperästään huolimatta eri menetelmiä.
They are both highly dangerous and should not be confused because, although they pursue the same end, they use different methods.
Phishingissä pankkeihin, yrityksiin ja yksityishenkilöille lähetetyillä sähköpostiviesteillä huijataan pahaa-aavistamaton vastaanottaja vastaamaan ja antamaan tietoja viestin lähettäjälle.
‘Phishing’ targets banks, firms and private individuals through the sending of trick e-mails inducing the unsuspecting recipient to reply, providing data to the sender.
Pharmingissa käytetään sen sijaan ”näkymätöntä” tietokoneohjelmaa, joka ohjaa lähetetyt sähköpostiviestit valesivustoille, joissa viestin sisältämät tiedot otetaan haltuun viestin lähettäjän siitä tietämättä.
‘Pharming’, however, involves the use of ‘invisible’ software which redirects e-mails to bogus websites, which appropriate the data contained in them without the user's knowledge.
Ottaen huomioon, että tällaisia petoksia esiintyy yhä enemmän joissakin EU:n jäsenvaltioissa,
Bearing in mind that data fraud is on the increase in a number of EU Member States,
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0320/07
WRITTEN QUESTION E-0320/07
Aihe: Englannin kanaalissa tapahtuneen brittiläisen konttialuksen haaksirikon vuoksi tarvittavat toimet
Subject: Measures needed following the incident involving a British container ship in the English Channel
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä kansainvälisesti turvallisuus‑ ja huoltostandardien noudattamisen varmistamiseksi konttialuksille niiden kansallisuudesta riippumatta?
What measures will the Commission take at international level to ensure that security and maintenance standards for container ships are met, regardless of their nationality?
Aikooko se ehdottaa vuoden 2015 määräajan aikaistamista eurooppalaisen meriturvallisuusalueen varmistamiseksi?
Will it bring forward the 2015 deadline in order to ensure a European area of maritime safety?
Olisiko tarkoituksenmukaista ottaa käyttöön erityinen eurooppalainen merionnettomuuksien ehkäisemispolitiikka esimerkiksi laatimalla yhteisiä pöytäkirjoja onnettomuuksien ehkäisemisestä ja tehtävänjaosta niiden tapahduttua?
Does it consider it appropriate to adopt a specific European policy for the prevention of maritime disasters, involving, say, the preparation of joint protocols on prevention and on the allocation of rescue tasks when disasters occur?
Aikooko komissio edistää eurooppalaisen rannikkovartioston perustamista, jolla olisi toimivalta ja toimintavälineet Euroopan vesillä purjehtivien alusten tarkkaan valvontaan, erityisesti onnettomuudelle alttiina olevilla reiteillä?
Will it undertake to set up a European coastguard service with powers and instruments to strictly monitor the condition of vessels operating in European waters, particularly on routes particularly prone to accidents?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0321/07
WRITTEN QUESTION E-0321/07
Aihe: Karibian saariin lukeutuva veroparatiisi Sint Eustatius ja EU:n ulkopuolisella alueella sijaitsevan Alankomaiden kunnan aseman myöntämistä koskevat vaatimukset
Subject: The tax haven on the Caribbean island of Saint Eustatius and the conditions for its future status as a Dutch municipality and EU outermost region
Muistaako komissio Euroopan unionin syrjäisimpien alueiden mahdollisesta laajentumisesta käsittämään Karibian meren saaret Bonaire, Sint Eustatius ja Saba esittämäni kirjallisen kysymyksen E‑0038/06 sekä komission siihen 9. maaliskuuta 2006 antaman vastauksen, jossa komissio vahvistaa, että siinä tapauksessa alueisiin sovelletaan yhteisön primäärioikeuteen tai johdettuun oikeuteen perustuvia normeja, kuten verotusta koskevia säännöksiä, ja että alueilla sovelletun kansallisen lainsäädännön on oltava yhteisön määräysten mukainen?
Does the Commission recall my Question E‑0038/06 concerning the possible inclusion of the Caribbean islands of Bonaire, Saint Eustatius and Saba among the EU outermost regions and its answer of 9 March 2006 to the effect that primary and secondary Community legislation, including tax legislation, would be applicable to these areas and that national legislation must conform to Community provisions?
Onko komissio tietoinen siitä, että nyt vaikuttaa siltä, että kyseiset kolme saarta, jotka nyt ovat osa EU:n jäsenvaltio Alankomaille kuuluvaa EU:n ulkopuolista Alankomaiden Antillit ‑saariryhmää, saavat Alankomaiden Antillien hajotessa 1. heinäkuuta 2007 lähtien saman aseman kuin Alankomaiden kunnat, mikä tarkoittaa, että niistä tulee sittenkin EU:n alueeseen kuuluvia osia?
Is the Commission aware that these three islands now forming part of the Netherlands Antilles, which are linked with the Kingdom of the Netherlands, an EU Member State, but do not belong to the EU, will, following the dissolution of the Netherlands Antilles from 1 July 2007, probably receive the status of Dutch municipalities and will for the first time fall within EU territory as a result?
Ovatko Alankomaat jo esittäneet neuvostolle pyynnön Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan soveltamisesta, jotta näille saarille voidaan myöntää EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu syrjäisen alueen asema?
Has the Netherlands sought Council approval for the application of Article 48 of the EU Treaty with a view to giving the islands the status of EU outermost regions under Article 299(2)?
Onko komissio tietoinen siitä, että vuonna 2001 Alankomaiden Antillit ottivat käyttöön vuoteen 2026 asti voimassa olevat ”E-vyöhykkeet”, joiden ansiosta kyseiset saaret voivat muuttaa itsensä veroparatiiseiksi?
Is the Commission aware that, in 2001, the Netherlands Antilles established ‘E‑zones’ up to the period 2026, facilitating the development of tax havens on these islands?
Onko komissio tietoinen siitä, että öljy-yhtiö Valéro, jolla on ”STNV Companies” ‑nimisenä yhtiönä suuri, noin kolmanneksen Sint Eustatius ‑saaren pinta-alasta vievä öljyn ja kaasun varastointi‑ ja kauttakuljetusterminaali, on tehnyt meriliikennetoimintojensa osalta Sint Eustatiuksen kanssa sopimuksen, jonka mukaisesti tämän monikansallisen yhtiön ei ole maksettava ennen 1. tammikuuta 2015 tuontitulleja, omaisuusveroa, arvonlisäveroa tai muitakaan veroja ja sen on maksettava ainoastaan 2 prosenttia yhtiöveroa, kun Alankomaissa yritykset maksavat 25,5 prosenttia, ja että tätä verovapautta sovelletaan myös Valéron työntekijöihin ja yrityksiin, joiden kanssa Valéro harjoittaa liiketoimintaa?
Is the Commission aware that the Valéro oil company, which has a large ‘STNV Companies’ terminal on the island of Saint Eustatius, taking up approximately one third of the island and used for the storage and transit of oil and gas, has concluded a contract with Saint Eustatius for its shipping activities, under which this multinational company will be exempt from import duties, property tax, VAT and other taxes up to 1 January 2015 and will pay company tax of only 2 % instead of 25.5 % payable in the Netherlands, and that these tax exemption arrangements apply also to those employed by Valéro and to companies doing business with it?
Miten komissio suhtautuu mahdollisuuteen, että kyseisenlaisia verovapaussopimuksia sovelletaan EU:n jäsenvaltiolle kuuluvalla alueella?
What view does the Commission take of the possibility of such tax exemption agreements being applicable in part of the territory of an EU Member State?
Esiintyykö vastaava tilanne myös EU:lle kuuluvissa Ranskan, Espanjan ja Portugalin ”kaikkien syrjäisimmissä” merentakaisissa osissa?
Does this also apply to ‘outermost’ overseas territories of France, Spain and Portugal belonging to the EU?
Katsooko komissio, että Sint Eustatiuksen tulevan EU:hun liittämisen seurauksena voimassaolevat vapaakauppavyöhyke‑ ja veroparatiisiasemaa koskevat sopimukset raukeavat?
Does the Commission consider that, in view of its imminent EU membership, existing agreements concerning the status of Saint Eustatius as a free trade area and tax haven should be ended?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0322/07
WRITTEN QUESTION E-0322/07
Aihe: Puolalaisten työntekijöiden laiton hyväksikäyttö Alankomaissa vaarallisten ja ilman työsuojelunormeja suoritettavien töiden tekemiseen, josta on seurauksena kuolema tai pysyvä invaliditeetti (1)
Subject: Illegal exploitation in the Netherlands of workers from Poland recruited for dangerous tasks without proper safety precautions, resulting in death or permanent disability (1)
Tietääkö komissio hollantilaisen Netwerk-TV-ohjelman lähetyksistä ”Het beloofde land 1 en 2” (”Luvattu maa, osat 1 ja 2”), joissa kerrotaan hollantilaisista yrityksistä, jotka rekrytoivat työntekijöitä Puolasta tai käyttävät puolalaisia yrityksiä tai alihankkijoita voidakseen kiertää Alankomaiden työsuojelulainsäädäntöä ja käyttääkseen näitä työntekijöitä vaaralliseen työhön, johon he eivät ole saaneet koulutusta, ja että nämä yritykset eivät tällöin noudata turvanormeja?
Is the Commission acquainted with the Dutch ‘Netwerk’ broadcasts entitled ‘The Promised Land 1 and 2’ concerning the recruitment by Dutch companies of workers from Poland or their use of Polish companies or subcontractors in order to circumvent the Dutch law on working conditions?