natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Frontexin internetsivustolla 30. marraskuuta 2010 julkaistussa artikkelissa kerrottiin, että laittomien siirtolaisten määrä oli marraskuussa vähentynyt noin 43,7 prosenttia.
The Frontex website posted information on 30 November 2010 stating that in, November, there had been a decrease of approximately 43.7 % in illegal immigrants.
Kyseisessä artikkelissa pannaan kuitenkin merkille Turkin ja Kreikan välistä laitonta siirtolaisuutta koskeva ongelma, ja siinä korostetaan, että viime vuoden heinäkuun 2. päivästä alkaen yli 33 000 siirtolaista on ylittänyt rajan ja että tämä väheneminen voi johtua huonoista sääoloista tai muista tekijöistä.
However, it found that there was still a problem of illegal immigration from Turkey to Greece, stressing that over 33000 illegal immigrants had crossed the border since 2 June, and this decline might be due to poor weather or other factors.
Koska Turkki on Euroopan unionin ehdokasvaltio ja koska se sen vuoksi saa joka vuosi EU:n määrärahoja ja tukia, vaikka EU on joutunut ennennäkemättömän talouskriisin uhriksi, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1.
Given the fact that Turkey is a candidate for accession to the European Union and for this reason receives and grants, even though Europe is grappling with an unprecedented economic crisis, will the Commission say: —
Onko sille tiedotettu Turkista Kreikkaan ja siten EU:hun tulevien laittomien siirtolaisten huomattavasta määrästä? 2.
Is it aware of the large number of illegal immigrants crossing from Turkey to Greece and thus to the rest of Europe? —
Mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä keskeyttääkseen EU:n määrärahojen osoittamisen maalle, joka ei kunnioita Euroopan unionin periaatteita vaan helpottaa laittomien siirtolaisten tuloa sen alueelle?
What steps will it take to freeze the allocation of EU funds to a country that fails to respect the principles of the European Union and facilitates the entry of illegal immigrants into the EU?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011129/2010
Question for written answer E-011129/2010
Aihe: Yrittäjyyttä suosivat eurooppalaiset kaupungit
Subject: European cities and the promotion of entrepreneurship
Yrittäjyyttä (pääasiassa yritysten sijoittamista ja perustamista) suosivista ja investointien houkutteluun pyrkivistä eurooppalaisista kaupungeista ilmestyy ajoittain tutkimuksia.
Periodical surveys are published on European cities which promote entrepreneurship (in particular the establishment and creation of businesses) and are investment-friendly.
Onko se tähän mennessä tehnyt tutkimusta suurimmista eurooppalaisista kaupungeista?
Has it so far conducted a survey of this kind on major European cities?
Jos se on tehnyt, mitkä ovat sen päätelmät? —
If so, what are the results? —
Mikäli näillä tutkimuksilla – jotka eivät aina kerro totuutta, koska niissä vaihdetaan muuttujia usein omavaltaisesti, mikä vaikuttaa lopputulokseen – on vaikutusta investointiympäristöön taloudellisesti erittäin heikkona aikana, aikooko se rahoittaa tai tehdä itse tutkimuksia, joiden tarkoituksena on tutkia yritysympäristöä suurissa eurooppalaisissa kaupungeissa?
Since these surveys — which do not always reflect reality, because they frequently alter their variables in an arbitrary manner, thereby falsifying the final result — can affect the investment climate in the current, very fragile economic period, does it intend to commission or itself to carry out surveys on the business climate in major European cities?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011130/2010
Question for written answer E-011130/2010
Aihe: Aidsin huolestuttava leviäminen Kreikassa
Subject: The alarming spread of AIDS in Greece
Kreikan sairauksien ehkäisyn ja valvonnan keskuksen (KEELPNO) tietojen mukaan aids on lisääntynyt maassa muutaman vuoden aikana 519 uudella tapauksella ja seropositiivisten virallisesti todettu lukumäärä on nyt 10 452.
According to data furnished by the Centre for Disease Control and Prevention (KEELPNO), an increase in AIDS cases has been recorded in Greece in recent years with 519 new cases, while the total number of HIV-positive individuals officially recorded in the country stands at 10 452.
Katsooko se, että luvut ovat huolestuttavia Kreikan kaltaisessa pienessä maassa? 2.
Does it believe that these numbers are cause for alarm for a small country like Greece? 2.
Sen lisäksi, että se avustaa HI‑viruksen ja aidsin sekä tuberkuloosin ja malarian torjuntaan liittyvää maailmanlaajuista rahastoa, aikooko se laatia selkeän tiedotuskampanjan taudin tartuntatavoista ja siten ehkäistä viruksen kantajien kohtaamaa syrjintää? 3.
Apart from its contribution to the Global Fund to Fight AIDS, Tuberculosis and Malaria, does it intend to launch a public information campaign in order to make clear exactly how the virus spreads, so as to prevent racism and discrimination against people living with HIV? 3.
Katsooko se, että seksuaalikasvatuksen olisi oltava pakollista toisen ja kolmannen asteen kouluissa, jotta nuoret saavat ajoissa tietoa aidsin vaaroista ja tartuntatavoista?
Does it believe that sex education classes should be made compulsory in secondary and higher education so that young people learn at an early stage the risks and modes of transmission of the virus?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011131/2010
Question for written answer E-011131/2010
Aihe: Kreikan valtion palkkaamat papit
Subject: Remuneration of clergy by the State in Greece
Kreikassa julkaistuista artikkeleista ilmenee, että Kreikan valtion ja Euroopan unionin välillä olisi käyty neuvotteluja siitä, että Kreikan valtion olisi lopetettava ortodoksikristittyjen pappien palkkaaminen.
Press reports in Greece state that negotiations have begun between the Greek Government and the European Union on ending the payment by the State of the salaries of Christian Orthodox clergy in Greece.
Eräs ”Euroopan unionin korkeatasoinen vastuuhenkilö” oli jopa korostanut, että ”papit eivät tienneet olevansa valtion palkkaamia”.
According to these reports, a very senior EU figure stated that priests could not be remunerated by the State.
Onko Kreikan hallitus ottanut asian käsittelyyn komission kanssa? —
Has the Greek Government raised this issue with the Commission?
Onko komissio puolestaan vaatinut Kreikan valtiota lopettamaan papiston jäsenten palkkaamisen maan talouden saneeraamisen nimissä?
Has the Commission raised the issue of ending the remuneration of clergy by the State in Greece, as part of the country’s economic restructuring?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011132/2010
Question for written answer E-011132/2010
Aihe: Kreikan osallistuminen Grundtvig-ohjelmaan
Subject: Greece's participation in the Grundtvig programme
Grundtvig-ohjelmalle kaudeksi 2007–2013 osoitettu kokonaistalousarvio on 415 miljoonaa euroa.
The total budget for the Grundtvig programme for 2007‑13 amounts to EUR 415 million.
Miten Kreikka on arvioinut sille oppimista koskevan koulutuksen ja liikkuvuuden alalla Grundtvig-ohjelman nojalla tarjottuja mahdollisuuksia? —
To what extent has Greece taken advantage of the opportunities offered by the Grundtvig programme for training and learning mobility? —
Onko komissiolla määrällisiä ja laadullisia indikaattoreita jäsenvaltioiden osallistumisesta tähän ohjelmaan?
Does it have any quantitative and qualitative indicators for the participation of Member States in this programme?
Mitkä maat ovat onnistuneet parhaiten tämän ohjelman hyödyntämisessä?
Which countries have benefited most from the programme?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011133/2010
Question for written answer E-011133/2010
Aihe: Liittymistä valmistelevien varojen käyttö ja vaikutukset oikeusjärjestelmän ja korruption torjunnan aloilla Kroatiassa
Subject: Use and results of pre-accession funds in the fields of the judicial system and the fight against corruption in Croatia
Voiko komissio vastata Kroatiaa koskevaan vuoden 2010 edistymiskertomukseen sekä CONT- ja BUDG-valiokuntien valtuuskunnan vierailusta Kroatiaan laadittuun raporttiin liittyen seuraaviin kysymyksiin?
Following the 2010 Progress Report on Croatia and the report of the CONT/BUDG Delegation to Croatia, could the Commission answer the following questions?
Kuinka paljon liittymistä valmistelevia varoja Euroopan unioni on myöntänyt korruption ehkäisyyn, valvontaan ja torjuntaan Kroatiassa sen jälkeen, kun Kroatialle myönnettiin ehdokasmaan asema, ja mihin yksittäisiin hankkeisiin varat on osoitettu?
What amounts of pre-accession funds have been allocated by the Union, and to which specific projects, in the field of preventing, monitoring and combating corruption in Croatia since it acquired the status of a candidate country?
Kuinka suuri määrä myönnetyistä varoista on jo maksettu edunsaajille?
What amounts of the allocated funds have already been paid out to the beneficiaries?
Miten suurilla määrillä kansalliset viranomaiset ovat osallistuneet rahoitukseen?
What were the exact amounts co-financed by domestic authorities?
Haluaisin kuhunkin kysymykseen liittyvistä hankkeista vuosikohtaiset tilastotiedot erikseen vuosilta 2005, 2006, 2007, 2008 ja 2009.
For each of these questions, please provide statistical data for every project on a yearly basis, separately for each of the years 2005, 2006, 2007, 2008 and 2009.
Kuinka paljon liittymistä valmistelevia varoja Euroopan unioni on myöntänyt oikeusjärjestelmän uudistamiseen Kroatiassa sen jälkeen, kun Kroatialle myönnettiin ehdokasmaan asema, ja mihin yksittäisiin hankkeisiin varat on osoitettu?
What amounts of pre-accession funds has the EU allocated, and to which specific projects, for reform of the judicial system in Croatia since it acquired the status of a candidate country?
Mitä tuloksia, lisäarvoa ja vaikutuksia on tosiasiassa saatu aikaan myöntämällä liittymistä valmistelevia varoja korruption torjuntaan ja oikeusjärjestelmän uudistamiseen?
What effective results, added value and impact have been obtained through the allocation of pre-accession funds to the fight against corruption and the reform of the judicial system?
Haluaisin myös tiedot siitä, ovatko rahoitetut hankkeet tukikelpoisuussääntöjen mukaisia.
Please also provide information regarding the funded projects’ compliance with the eligibility rules.
Mitä toimia komissio toteuttaa, jotta Kroatian julkisten hankintojen alalla toteuttamien korruption vastaisten toimien tehokkuutta voidaan arvioida yksityiskohtaisesti?
What steps is the Commission taking towards a detailed assessment of the efficiency of anti-corruption measures taken by Croatia in the area of public procurement?
Miten komissio aikoo taloudellisesti tukea oikeusjärjestelmän uudistuksen ja korruption torjunnan jatkamista Kroatiassa?
How does the Commission plan to support financially the continuation of the judicial system reforms and the fight against corruption in Croatia?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011134/2010
Question for written answer E-011134/2010
Aihe: Liittymistä valmistelevien varojen käyttö ja vaikutukset oikeusjärjestelmän ja korruption torjunnan aloilla Turkissa
Subject: Use and results of pre-accession funds in the areas of the judicial system and the fight against corruption in Turkey
Voiko komissio vastata Turkkia koskevaan vuoden 2010 edistymiskertomukseen ja erityiskertomukseen N:o 16/2009 ”Turkin liittymistä valmistelevan tuen hallinnointi Euroopan komissiossa” liittyen seuraaviin kysymyksiin?
Following the 2010 Progress Report on Turkey and the Special Report 16/2009 on the European Commission’s management of pre-accession assistance to Turkey, could the Commission answer the following questions?
Kuinka paljon liittymistä valmistelevia varoja Euroopan unioni on myöntänyt korruption ehkäisyyn, valvontaan ja torjuntaan Turkissa sen jälkeen, kun Turkille myönnettiin ehdokasmaan asema, ja mihin yksittäisiin hankkeisiin varat on osoitettu?
What amounts of pre-accession funds have been allocated by the Union, and to which specific projects, in the area of preventing, monitoring and combating corruption in Turkey since it acquired the status of a candidate country?
Haluaisin kuhunkin kysymykseen liittyvistä hankkeista vuosikohtaiset tilastotiedot erikseen vuosilta 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 ja 2009.
For each of these questions, please provide statistical data for every project on a yearly basis, separately for each of the years 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 and 2009.
Kuinka paljon liittymistä valmistelevia varoja Euroopan unioni on myöntänyt oikeusjärjestelmän uudistamiseen Turkissa sen jälkeen, kun Turkille myönnettiin ehdokasmaan asema, ja mihin yksittäisiin hankkeisiin varat on osoitettu?
What amounts of pre-accession funds has the EU allocated, and to which specific projects, for reform of the judicial system in Turkey since it acquired the status of a candidate country?
Miten komissio aikoo taloudellisesti tukea oikeusjärjestelmän uudistuksen ja korruption torjunnan jatkamista Turkissa?
How does the Commission plan to support financially the continuation of the reforms of the judiciary and the fight against corruption in Turkey?
Mitä konkreettisia aloitteita komissio parhaillaan valmistelee, jotta voidaan arvioida Turkissa yksittäisiin hankkeisiin käytettyjä liittymistä valmistelevia varoja, kun ennen vuotta 2008 ei ollut toteutettu mitään arviointimenettelyä?
What concrete initiatives is the Commission working on for the evaluation of pre-accession funds spent on individual projects in Turkey, as there was not any procedure for evaluation until 2008?
Miten komissio on pyrkinyt korjaamaan hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän, etenkin kokonaisohjelmoinnin ja tulosohjauksen, puutteet tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2009 erityiskertomuksessaan ”Turkin liittymistä valmistelevan tuen hallinnointi Euroopan komissiossa” antamien suositusten mukaisesti?
How has the Commission been addressing the weaknesses in the decentralised implementation system, especially overall programming and performance management, as recommended by the Court of Auditors in its 2009 special report, ‘The European Commission’s management of pre-accession assistance to Turkey’?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011135/2010
Question for written answer E-011135/2010
Aihe: Korruption torjunta Bulgariassa
Subject: Combating corruption in Bulgaria
Kun Bulgaria ja Romania aikoinaan hakivat EU:n jäsenyyttä, niille esitettiin useita ehtoja, jotka niiden tulisi täyttää, muun muassa laajamittaisen korruption ja keinottelun kitkeminen ja toimivan oikeusjärjestelmän järjestäminen.
When Bulgaria and Romania applied for EU membership, they had a number of requirements to comply with, including that there must be no large-scale corruption or fraud in the countries and that they must have well functioning legal systems.
Bulgariassa ja Romaniassa matkustaneet henkilöt ottavat minuun jatkuvasti yhteyttä ja kertovat kokeneensa korruptiota ja keinottelua esimerkiksi julkisille viranomaisille maksettavien lahjusten muodossa.
I am often contacted by individuals who have travelled to Bulgaria and Romania and witnessed corruption and fraud, e.g. incitement to bribe public authorities.
Komissio on ottanut käyttöön sähköisen ”Fraud notification System (FNS)” ‑järjestelmän, johon kansalaiset voivat kirjoittaa nimettöminä, jos he epäilevät jossakin jäsenvaltiossa esiintyvän vilpillistä toimintaa EU:n varoilla.
The Commission has introduced an electronic Fraud Notification System (FNS), to which citizens can anonymously report any suspicions they may have that fraud involving EU funds is being committed in a Member State.
Mitä komissio voi tehdä jäsenvaltioissa tapahtuvalle vilpilliselle toiminnalle, joka ei kohdistu EU:n varoihin?
What, however, can the Commission do with regard to fraud in Member States which does not involve EU funds?
Mitä komissio tekee sen varmistamiseksi, että yleinen korruptiotaso Bulgariassa ja Romaniassa laskee?
What is the Commission doing to ensure that the overall level of corruption in Bulgaria and Romania falls?
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä, jotta Bulgaria ja Romania täyttävät paremmin niin sanotut Kööpenhaminan kriteerit tultuaan EU:n jäseniksi?
Will the Commission act to ensure that Bulgaria and Romania, now that they have become EU members, comply with the ‘Copenhagen criteria’ to a greater extent?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011136/2010
Question for written answer E-011136/2010
Millaisissa jaksoissa ja milloin (ennen ulkomailla oleskelun alkua, sen aikana vai sen jälkeen) ERASMUS-tukirahat maksetaan opiskelijoille?
During which cycles, and when (before the start/during the stay/following the stay), is Erasmus funding paid to students?
Onko tiedossa sellaisia yliopistoja, jotka maksavat nämä tukirahat opiskelijoille vasta useiden kuukausien ulkomailla oleskelun jälkeen, tai toisen osamaksun vasta jopa kuukausia ulkomailta paluun jälkeen?
Are there universities which only pay this funding to students several months after they have already started living abroad or even only pay a second instalment after they have returned home from abroad?
Mikäli vastaus toiseen kysymykseen on myöntävä: miten yliopistot hallinnoivat tänä aikana niille maksettuja tukirahoja?
If the answer to question 2 is in the affirmative, how do universities administer the funds entrusted to them during this period?
Sijoittavatko yliopistot saamansa rahat?
Do they opt to invest the money?
Miten ERASMUS-tukirahojen jako on sujunut Sienan yliopistossa Italiassa yllä esitettyjen kysymysten suhteen?
What is the procedure for distributing Erasmus funding at the University of Siena (Italy) in relation to the abovementioned questions?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011137/2010
Question for written answer E-011137/2010
Isabelle Durant (Verts/ALE) ja Claude Turmes (Verts/ALE)
Isabelle Durant (Verts/ALE) and Claude Turmes (Verts/ALE)
Aihe: Brysselin ja Strasbourgin välinen rautatieyhteys
Subject: Rail link between Brussels and Strasbourg
Komissio päätti juuri vähentää rahoitusosuuttaan kahdessa hankkeessa, joissa uudistetaan Brysselin, Luxemburgin ja Strasbourgin välistä suurten nopeuksien rautatieyhteyttä, jotta Euroopan unionin kolme pääkaupunkia olisivat paremmin yhteydessä toisiinsa.
The Commission has recently decided to reduce its participation in the financing of two projects to modernise the high-speed rail line between Brussels, Luxembourg and Strasbourg, which would substantially improve transport links between these three ‘capitals’ of the European Union.
Linjan suunnitelmat oli jo sisällytetty Euroopan laajuisten liikenneverkostojen listaan, mutta Euroopan unionin kannalta hanke ei ole ilmeisesti enää etusijalla.
These upgrading works are on the list of major trans-European transport network (TEN‑T) projects, but no longer appear to be a priority issue for the EU.
Mitkä syyt ovat ajaneet komission vähentämään Euroopan unionin rahoitusosuutta mainituissa hankkeissa?
For what reasons has the Commission decided to reduce EU funding for these works?
Onko asiasta neuvoteltu jäsenvaltioiden kanssa, joita päätös koskee?
Have talks been held with the Member States concerned?
Onko komission mielestä Brysselin ja Strasbourgin välistä rautatieyhteyttä koskeva unionin hanke edelleen etusijalla, kun tiedetään, että tämän ympäristöystävällisen kuljetusmuodon avulla edistettäisiin huomattavasti kolmessa paikassa sijaitsevien EU:n toimielinten yhdistämistä?
Does the Commission still consider the rail link between Brussels and Strasbourg to be a priority European project, given that it would improve — by means of an environmentally friendly mode of transport — coordination between the three places of work of the European institutions?
Eikö komissio ole sitä mieltä, että tästä näkökulmasta kyseisen linjan matkustajille tarkoitettuja palveluita (kuten ravintolapalvelut ja langaton internet-yhteys) pitäisi parantaa huomattavasti?
Furthermore, does the Commission not think that passenger services (catering, wireless Internet, etc.) on this line are in need of substantial improvement?
Eikö olisi tarkoituksenmukaista ehdottaa junassa tarjottavia palveluita, jotka olisivat verrattavissa muiden Euroopan maiden suurnopeusradoilla tarjottaviin palveluihin?
Would it not be preferable to have a range of on-board services comparable to that on high-speed lines in other European countries?
Mihin konkreettisiin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä edistääkseen tämän rautatieyhteyden uudistustöitä?
What specific steps does the Commission intend to take to facilitate progress with regard to the upgrading of this key rail route?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011140/2010
Question for written answer E-011140/2010
Vastauksessaan esittämääni kysymykseen E-9009/2010 komissio ei ilmoita maitokiintiöjärjestelmän hallinnoinnista aiheutuneita kustannuksia järjestelmän perustamisvuodesta 1984 asti.
The Commission's answer to my Question E‑9009/2010 does not disclose the cost of managing the milk quota system since it was set up in 1984.
Vastauksessa itse asiassa todetaan, että ”komissio ei pysty esittämään lukuja, joista kävisi ilmi maitokiintiöjärjestelmän hallinnoinnista aiheutuneet kustannukset järjestelmän perustamisvuodesta 1984 asti”.
The above answer merely states that ‘the Commission is not in a position to provide figures which show the administrative costs for managing the quota system since its creation in 1984’.
Kuinka on mahdollista, että Euroopan komissio ei kykene laskemaan maitokiintiöjärjestelmän kaltaisen, eri jäsenvaltioiden maataloudelle erittäin merkityksellisen aloitteen kustannuksia vuodesta 1984 asti?
Can the Commission explain how it can possibly be unable to quantify the costs of an initiative such as the quota system, which has had such a decisive impact on farming in the various Member States since 1984?
Kuinka on mahdollista lopettaa kiintiöjärjestelmä ilman, että ensin tehdään tällainen laskelma ja sen jälkeen arvioidaan järjestelmän kustannus-hyöty-suhde?
How can the quota system be abolished without first quantifying these costs and weighing them up against the benefits?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011141/2010
Question for written answer E-011141/2010
Aihe: Lääkeluetteloita koskevan lainsäädännön ongelmat Espanjan itsehallintoalueilla
Subject: Problems with regulating catalogues of medicines in the Spanish Autonomous Communities
Espanjan terveydenhuoltojärjestelmään (SNS) kuuluvilta sairaaloilta kestää 331 päivää maksaa lääkevalmistajille kustannukset, jotka sairaalat aiheuttavat.
Spanish National Health System hospitals are taking 331 days to pay pharmaceutical companies for the bills run up by their hospital centres.
Vuoden yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana kertynyt velka on jo 3 823 miljoonaa euroa, joka on huolestuttava luku laitokselta, jonka budjetti on jatkuvasti alijäämäinen, yritysten mukaan yli 10 000 miljoonaa euroa.
Accumulated debt at the end of the first nine months of the year amounts to EUR 3 823 million, a disturbing figure for a system carrying a chronic budgetary deficit, which the companies estimate at over EUR 10 000 million.
Espanjan lääketeollisuutta edustavan järjestön (Farmaindustria) vuoden seitsemää ensimmäistä kuukautta koskevien tietojen mukaan vaikeimmassa tilanteessa ovat Andalusia (maksamattomia laskuja 774 miljoonan euron edestä), Valencian itsehallintoalue (517,6 miljoonaa euroa) ja Madrid (velkaa 388,4 miljoonaa euroa).
Data made available by the employers’ association Farmaindustria for the first six months of the year show that the regions where the situation is at its most delicate are: Andalucía (with unpaid bills of 774 million), the Valencian Autonomous Community (over 517.6 million) and Madrid (which owes 388.4 million).
”Säästöjen vuoksi jotkin itsehallintoalueet ovat laatimassa omia lääkeluetteloita, joihin ei sisällytetä kalleimpia lääkkeitä.
In the words of one company, ‘in order to save money, some Autonomous Communities are drawing up their own catalogue of medicines, eliminating the most expensive ones.
Tämä tarkoittaa, etteivät lääkärit voi määrätä tietyillä itsehallintoalueilla vaikuttavia aineita, joita muilla alueilla saa määrätä ja jotka tuovat lisää tehoa.
This means that doctors in certain Autonomous Regions cannot prescribe active ingredients which contribute added value and could be prescribed in other regions.