natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mikä on komission suhtautuminen tehtäväalueisiin, jotka luultavasti on sisällytetty ACTA-sopimukseen, mutta joita ei sisälly säännöstöön, esimerkiksi mahdolliset uudet velvollisuudet internetpalvelujen tarjoajille, jos ne harjoittavat ”pelkkää siirtotoimintaa”?
What is the Commission’s stance on provisions reportedly included in the ACTA agreement which go beyond the acquis communautaire , e.g. potential new requirements to be met by Internet service providers engaging in ‘simple forwarding’?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1436/10
WRITTEN QUESTION E-1436/10
Aihe: Komission jäsenten oikeudet korvauksiin tehtävien päätyttyä
Subject: Outgoing Commissioners' entitlements
Mitä näistä oikeuksista komission jäsenet, joiden tehtävät ovat päättyneet (Margot Wallström, Jacques Barrot, Günter Verheugen, Vladimír Špidla, Charlie McCreevy, Joe Borg, Benita Ferrero-Waldner, Mariann Fischer Boel, Leonard Orban, Paweł Samecki, László Kovács, Stavros Dimas, Meglena Kunewa), ovat käyttäneet, ja mitä ne ovat olleet määrältään?
Which of these entitlements have outgoing Commissioners (Margot Wallström, Jacques Barrot, Günter Verheugen, Vladimír Špidla, Charlie McCreevy, Joe Borg, Benita Ferrero-Waldner, Mariann Fischer Boel, Leonard Orban, Paweł Samecki, László Kovács, Stavros Dimas, Meglena Kunewa) claimed, and in what amounts?
Koskeeko 1,85 prosentin palkankorotus myös tehtävien päättyessä maksettavia korvauksia (korvauksia asettautumisesta aiheutuneista kuluista, matka- ja muuttokuluista)?
Does the 1.85 % salary increase also apply to allowances paid to Commissioners leaving office (reimbursement of their installation, travel and resettlement expenses)?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1437/10
WRITTEN QUESTION E-1437/10
Siten Kreikan tervehdyttämissuunnitelman toteutettavuus riippuu yhdestä ainoasta luokituslaitoksesta.
As a result, the viability of Greece's plan to put its State finances on a sound footing is contingent on the stance taken by a single rating agency.
Mitä toimenpiteitä komissio suunnittelee kolmen suurimman luokituslaitoksen (Standard & Poors, Moodys ja Fitch Ratings) vallan vähentämiseksi?
What steps is the Commission planning to take in order to reduce the power of the three largest rating agencies (Standard & Poor’s, Moody’s and Fitch Ratings)?
Mitä pyrkimyksiä komissiolla on eurooppalaisen luokituslaitoksen perustamiseksi?
Are there moves to establish a European rating agency?
Miten komissio aikoo valvoa luokituslaitosten antamia tuloksia?
How does the Commission intend to monitor the results of the rating agencies' work?
Mitä komissio aikoo tehdä estääkseen eturistiriidat luokituslaitosten, rahoituspalveluja tarjoavien yritysten ja luokiteltavien valtioiden välillä jo etukäteen?
What steps will be taken to preclude conflicts of interest between rating agencies, financial service providers and the countries which are being rated?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1438/10
WRITTEN QUESTION E-1438/10
Yhdysvaltalainen sanomalehti New York Times kertoi 14. helmikuuta 2010, että yhdysvaltalainen pankki Goldman Sachs olisi lainannut Kreikan valtiolle useita miljardeja dollareita hieman ennen Kreikan liittymistä EMUun.
On 14 February 2010 the US daily newspaper New York Times reported that in 2001 the American bank Goldman Sachs lent Greece several billion dollars shortly after that country joined the eurozone.
Tämän 10 miljardin dollarin suuruisen lainan annon ei kai ollut tarkoitus tulla julkisuuteen, mutta alan aikakauslehti Risk kirjoitti siitä pääpiirteissään jo heinäkuussa 2003.
Details of this transaction involving USD 10 billion were probably not intended to be made public, but were outlined as long ago as July 2003 in an article in the specialist magazine Risk .
Artikkelin kirjoittaja Nick Dunbar muisteli artikkelissaan Kreikan talousministeriön vuonna 2001 julkistamaa aietta vähentää velkataakkaansa ”huomattavalla määrällä johdannaisia”.
In that article the author, Nick Dunbar, pointed out that in 2001 the Greek Finance Ministry had announced its intention of reducing Greece's debt burden by means of the ‘extensive use of derivatives’.
Onko komissio – ainakin osittain – tietoinen, mitkä pankit ovat viimeisen kymmenen vuoden aikana pääasiassa neuvoneet euroalueen jäsenvaltiota valtioiden raha-asioissa ja kuinka suuria neuvontapalkkioita pankit ovat saaneet?
Can the Commission state — to the best of its knowledge — which banks have taken the lead in providing the eurozone member countries with ‘budgetary’ advice over the last 10 years and what fees they have received for that work?
Onko komissio – ainakin osittain – tietoinen, millä pankeilla on hallussaan yli 5 miljardin arvosta euroalueen jäsenvaltioiden arvopapereita?
Can the Commission state — to the best of its knowledge — which banks currently hold government debt issued by eurozone member countries to a value of more than EUR 5 billion?
Onko joukossa myös pankkeja, joissa euroalueen jäsenvaltiot ovat osallisina?
Do these include banks in which eurozone member countries have a stake?
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta euroalueen jäsenvaltiot eivät käyttäisi tällaisia rahoitusvälineitä (korkoswapit) romahduksen partaalla olevien talouksiensa elvyttämiseen?
What steps is the Commission taking to ensure that finance instruments such as cross-currency swaps are not used by other eurozone member countries to reduce their escalating budget deficits?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1439/10
WRITTEN QUESTION E-1439/10
Aihe: Halkidikissa sijaitsevan Stratonin kylän tulvat ja kaivostoiminnasta mahdollisesti aiheutuneet seuraukset
Subject: Flooding in Stratoni (Halkidiki) connected with mining operations and possible consequences
Helmikuun 10. päivänä 2010 rajut kaatosateet ja tulvat aiheuttivat maanvyöryn ja lennättivät irtainta tavaraa Stratonin kylässä Halkidikissa.
On 10 February 2010, torrential rains caused a watercourse to burst its banks, resulting in a landslip engulfing Stratoni (Halkidiki).
Kysymyksen esittäjä oli paikan päällä todistamassa tuhoisia seurauksia lauantaina 13. helmikuuta alueelle tekemänsä vierailun vuoksi.
The disastrous consequences Houses and shops were destroyed, dozens of vehicles were engulfed in mud and residents trapped inside their homes were at risk of their lives.
Paikallisväestön videohaastattelujen perusteella tuhot johtuivat huonosti rakennetun padon sortumisesta.
Many vehicles were swept away by the floodwaters, finishing up in courtyards or even on rooftops. were witnessed at first hand by the questioner, who arrived at the scene on Saturday, 13 February 2010.
Padon oli rakentanut kultakaivosyhtiö, jonka käyttämien kaivostoiminnasta peräisin olleiden rakennusmateriaalien laatu ja koostumus olivat tuntemattomat Asuntoja ja liikkeitä oli tuhoutunut, maanvyöry oli runnellut kymmeniä autoja, ja koteihinsa eristäytyneiden asukkaiden elämä oli uhattuna.
Local residents recorded on video attributed the disaster to the collapse of a makeshift barrier erected by the gold mining company to contain deposits of materials accumulated in the course of mining operations, the nature and composition of which is unknown.
Toisessa, Keski-Makedonian tekniselle kamarille samana päivänä lähettämässään kirjeessä pormestari pyysi puolueettomista asiantuntijoista koostuvan tutkintalautakunnan perustamista, joka laatisi selvityksen maanvyöryn syistä, kivenlohkareiden alkuperästä ja materiaalien kemiallisesta koostumuksesta http://kinisipoliton.files.wordpress.com/2010/02/epistoli-tee-17-02-10.pdf .
In a further letter http://kinisipoliton.files.wordpress.com/2010/02/epistoli-tee-17-02-10.pdf , sent the same day to the Central Macedonian branch of the Greek Technical Chamber, the Mayor requested the convening of a committee of independent experts to investigate and report on the causes of the landslip, the origin of the rubble and the chemical content of the substances contained therein.
Onko Kreikka toimittanut tietoja tapahtuneesta ja siitä mahdollisesti aiheutuvista ympäristöhaitoista? 2.
Has it received information from Greece concerning this serious occurrence and the possible resulting risks to the environment? 2.
Aikooko komissio ryhtyä toimiin varmistaakseen kattavan tutkimuksen maanvyöryn syistä ja materiaalien kemiallisesta koostumuksesta? 3.
Will it ensure that the causes of the landslip and the chemical composition of the substances contained therein are the subject of a thorough investigation? 3.
Siinä tapauksessa, että syyt osoittautuvat luonnollisiksi, aikooko komissio myöntää asukkaille korvauksia Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta? 4.
Should the disaster prove attributable to natural causes, could the Commission agree to contribute to compensation payments for the local residents, the most obvious source being the European Union Solidarity Fund? 4.
Siinä tapauksessa, että syyt osoittautuvat kaivosyhtiön aiheuttamiksi, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että asukkaat saavat korvauksia ja että turvallisuus- ja ympäristönsuojelutoimia noudatetaan jatkossa?
Should the cause lie with human error on the part of the mining company, what measures will it take to secure compensation for the local residents and ensure compliance with adequate environmental safety standards in future?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1440/10
WRITTEN QUESTION E-1440/10
Aihe: Internetin ja kansainvälisen kaupan vapaus
Subject: Freedom of the Internet and international trade
Millaisia oikeudellisia ja poliittisia yhteyksiä on kansainvälisen kaupan ja internetissä vapaasti liikkuvien tietojen välillä?
Can the Commission identify the legal and political factors linking international trade and the free circulation of information online?
Koskevatko palvelukaupan yleissopimuksesta (GATS-sopimuksesta) johtuvat velvollisuudet kansainvälisen kaupan ja internetissä vapaasti liikkuvien tietojen välisiä yhteyksiä?
Do the factors linking international trade and the free circulation of information online relate to obligations arising from the General Agreement on Trade in Services (GATS)?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1441/10
WRITTEN QUESTION E-1441/10
Aihe: Kansalaisten tietoisuuden lisääminen väestönsuojelupolitiikasta
Subject: Heightening public awareness regarding civil protection
Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-5970/09 komissio toteaa, että kansalaisten tietoisuuden lisäämiseksi pelastuspalvelusta EU on rahoittanut ajanjaksolla 2007–2009 viittä yhteisöhanketta yhteensä lähes 1,5 miljoonalla eurolla, että EU on julkaissut annetut tiedot (käsikirjat, videot, kokouspöytäkirjat) internetissä ja että kaikilla kansalaisilla, yhteisöillä, kansalaisjärjestöillä ja julkisilla viranomaisilla, jotka saattavat olla kiinnostuneita tällaisten toimien jatkokehittämisestä, on pääsy näille sivustoille.
In reply to Written Question E‑5970/09, the Commission indicated that: ‘As regards citizens’ awareness, in the period 2007‑09 the EU has financed five EU projects, for a total amount of almost EUR 1.5 million’; and ‘published the deliverables (handbooks, videos, conference acts) on the web’ and that ‘All those websites are accessible to citizens, communities, NGOs and public authorities who might be interested in developing further such actions’.
Pyydän uudestaan komissiota ilmoittamaan niiden kansalaisten määrän, jotka ovat hyötyneet toimista ”hätätilanteiden EU:n kansalaisiin kohdistuvien vaikutusten minimoimiseksi ja kansalaisten tehokkaamman suojautumisen helpottamiseksi”.
Once again the Commission is asked to indicate the number of beneficiaries of the above measures, which ‘seek to contain the impact of emergencies on EU citizens and help them to protect themselves as effectively as possible’.
Voiko komissio myös ilmoittaa, onko se tarkastellut tai aikooko se tarkastella ja millä tavalla pelastuspalvelun rahoitusvälineestä rahoitettujen toimien osalta tositilannetta sellaisena kuin se ilmenee hiljattain julkaistusta pelastuspalvelua koskevasta Eurobarometrista (jonka mukaan 67 prosenttia EU:n kansalaisista ei tiedä, kuinka katastrofitilanteessa on toimittava) sekä EU:n kansalaisten numeron 112 tuntemusta koskevista vuotuisten Eurobarometrien tuloksista (joiden mukaan 76 prosenttia kansalaisista, joissakin maissa yli 90 prosenttia, ei tunne numeroa 112)?
Could the Commission also say whether it has taken or plans to take any measures regarding civil protection funding to ensure that account is taken of recent Eurobarometer findings in this area (to the effect that 67 % of EU citizens do not know what action to take in the event of an emergency) and the findings of the annual Eurobarometer survey regarding the extent to which the public is aware of the 112 emergency number (revealing that 76 % and, in certain countries, over 90 % of the population is unaware off its existence)?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1442/10
WRITTEN QUESTION E-1442/10
Aihe: Pelastuspalvelun rahoitusväline
Subject: Civil Protection Financial Instrument
Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E–5970/09 komissio toteaa, että ihmishenkien menetysten ja loukkaantuneiden määrän vähentämistä koskevia konkreettisia etuja on vaikea kuvailla tarkkoina lukuina, koska, määritelmän mukaisesti, vältettyjä vahinkoja on vaikea mitata.
In its reply to Written Question E–5970/09, the Commission indicates that ‘as regards concrete benefits in terms of reducing the loss of life and suffering, this is difficult to describe in precise figures because, by definition, avoided damage is difficult to measure.
Eri syistä on vaikeaa ennustaa, miten paljon enemmän uhreja olisi ollut tai sanoa, miten paljon enemmän metsää tai muuta omaisuutta olisi palanut ilman mekanismin tuomaa tukea ja välineen nojalla osoitettua rahoitusta.
For various reasons, it is difficult to predict how many more casualties or how many more hectares of forests or other property would have burnt without the assistance provided through the Mechanism and the financial support offered through the Instrument’.
Koska pelastuspalvelun rahoitusvälineen perustamisesta tehdyssä päätöksessä säädetään rahoituksesta ”toimille, joilla ennaltaehkäistään tai vähennetään hätätilanteiden vaikutuksia” (1 artiklan 2 kohdan b alakohta), voiko komissio kertoa, miten monta ennaltaehkäisytointa on rahoitettu kyseisestä välineestä ja minkä perusteiden mukaan rahoitus on jaettu mekanismiin kuuluvien ennaltaehkäisytoimien ja avustustoimien välillä ottaen erityisesti huomioon, että parlamentti on useasti ilmaissut toiveensa ennaltaehkäisytoimien vahvistamisesta (katso esimerkiksi tästä aiheesta laaditut mietinnöt ja päätöslauselmat A6‑0388/2007, A6‑0152/2006, A6‑0149/2006, A6‑0147/2006, A6‑0027/2006 ja A6‑0015/2006)?
Given that the Civil Protection Financial Instrument includes funding for ‘measures to prevent or reduce the effects of an emergency’ (Article 1(2)(b)), could the Commission indicate how many preventive measures have received funding from this Instrument and what criteria have been used for the allocation of funding to various preventive measures and forms of assistance provided through the Mechanism, particularly in view of Parliament’s repeated calls for more effective preventive measures (for example in the following reports and resolutions: A6-0388/2007 , A6-0152/2006 , A6‑0149/2006, A6-0147/2006 , A6-0027/2006 and A6-0015/2006 )?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1443/10
WRITTEN QUESTION E-1443/10
Aihe: Riittävä tuki hemofiliaa sairastaville
Subject: Adequate support for haemophilia sufferers
Vaikka hemofilia aiheuttaa suurta kärsimystä sitä sairastaville, viimeaikaisten hoidossa saavutettujen edistysaskeleiden ansiosta monet hemofiliaa sairastavat voivat nykyään elää suhteellisen pitkän elämän, ja he pystyvät usein osallistumaan urheilun kaltaiseen toimintaan, mikä aiemmin oli lähes mahdotonta heille.
While haemophilia is a devastating affliction for those who suffer with it, recent advances in treatment have meant that many haemophilia sufferers can now live relatively long lives, and are often able to partake in activities such as sport, where previously they were almost completely restricted.
Hemofilian kanssa eläminen käy kuitenkin erityisen hankalaksi ihmisen ikääntyessä, jolloin hemofiliaa sairastavat tarvitsevat usein eniten tukea.
However, haemophilia becomes particularly difficult to live with when one grows old, and it is here that haemophilia sufferers often need the largest level of support.
Valitettavasti monissa Euroopan osissa tuki saapuu hitaasti, eikä se aina vastaa potilaan tarpeita.
Unfortunately, in many parts of Europe, this support is slow to come, and is sometimes inadequate for the needs of the patient.
Onko komissiolla toimintasuunnitelma hemofiliaa sairastavien elämänlaadun parantamiseksi?
Does the Commission have in place a plan of action with regard to increasing the quality of life for sufferers of haemophilia?
Jos on, otetaanko suunnitelmassa huomioon erityistarpeet ja tarvittavat varat sairaiden tukemiseksi heidän ikääntyessään?
If so, does this plan take into account the particular needs and resources necessary for the support of sufferers in their later years?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1444/10
WRITTEN QUESTION E-1444/10
Aihe: Kuvankäsittelyn valvonta
Subject: Control of airbrushing
Tämä nk. photoshoppaus asettaa erityisesti nuorille naisille epärealistisia paineita ja lisää syömishäiriöitä.
This so-called airbrushing places unrealistic pressures on young women in particular and increases the incidence of eating disorders.
Aikooko komissio tutkia asiaa terveyden kannalta ja harkita ehdotuksia ilmiön torjumiseksi virheellisen mainonnan perusteella?
Will the Commission investigate this matter from a health perspective and consider proposals to tackle this under the auspices of false advertising?
Aikooko komissio harkita ehdotuksia, joiden avulla aikakauslehdet ja muut julkaisut voidaan velvoittaa lisäämään varoituksen digitaalisesti käsiteltyihin valokuviin?
Will the Commission consider proposals to mandate magazines and other publications to print a warning on digitally enhanced photographs?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1445/10
WRITTEN QUESTION E-1445/10
Aihe: Kööpenhaminan konferenssista saadut opetukset
Subject: Lessons learned from Copenhagen Conference
De Boer oli viime joulukuussa itse todistamassa Kööpenhaminassa järjestettyä, vastoin odotuksia sujunutta, ilmastokonferenssia.
Last week saw the resignation of the UN environment chief Mr de Boer, who left his post in order to take up a job in banking sector.
Kukaan ei kuitenkaan epäile, etteikö hän olisi mahdollisuuksiensa mukaan tehnyt kaikkeaan, jotta konferenssi olisi onnistunut, eikä hänen toimiaan kaiken mukaan ole syytä kritisoida.
Mr de Boer had overseen the disappointing Climate Conference last December in Copenhagen, though no one suspects that he did not do everything in his power to achieve success at this conference and by all accounts his role was not one to be criticised.
On kuitenkin selvää, että Kööpenhaminassa epäonnistuttiin tulosten saavuttamisessa, ja tämä epäilemättä vaikutti de Boerin päätökseen erota tehtävästään.
However,the failure to achieve results at Copenhagen is still palpable, and this no doubt contributed to the decision of Mr de Boer to step down.
Vaikka Euroopan valtioilla oli Kööpenhaminassa kunnianhimoiset pyrkimykset ja hyvät aikeet, suurimpaan osaan asetetuista tavoitteista ei kieltämättä kuitenkaan päästy.
While Europe's role in Copenhagen was an ambitious one and it certainly set out with good intentions, it undeniably failed to achieve the vast majority of its stated goals.
Epäonnistumiset tällä saralla eivät kuitenkaan saa jatkua tulevaisuudessa, jos Eurooppa aikoo toimia globaalin ympäristökatastrofin torjumiseksi.
This failure cannot be allowed to continue in the immediate future if Europe is to help offset a global environment catastrophe.
Tältä pohjalta kysyn, mihin toimiin neuvosto on ryhtynyt varmistaakseen onnistuneemman hallitusten välisen yhteistyön ilmastonmuutosta koskevissa asioissa tulevaisuudessa?
Keeping this in mind, what steps has the Council taken to ensure that inter-governmental cooperation on climate change is more successful in future?
Onko neuvosto arvioinut suoritustaan Kööpenhaminassa viime joulukuussa?
Has the Council carried out a review of its performance in Copenhagen last December?
Onko neuvostolla suunnitelma COP15-ilmastokokousta vaikeuttaneiden ongelmien ratkaisemiseksi?
Does the Council have in place a plan to tackle the problems which were so debilitating to COP15?
Neuvosto hyväksyi 15. maaliskuuta 2010 päätelmät ”Ilmastonmuutos: Kööpenhaminan kokouksen (7.–19.12.2009) jatkotoimet” 7562/10. .
On 15 March 2010 the Council adopted a set of conclusions under the heading ‘Follow-up to the Copenhagen Conference’ 7562/10. .
Näissä päätelmissä neuvosto korosti halukkuuttaan vahvistaa kahdenvälisiä ja alueellisia liittoja, jotta osapuolten välisin yhteyksin annettaisiin uutta pontta ilmastonmuutosta koskevalle Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimukselle (ilmastosopimus), ja ilmaisi tukensa väistyvälle COP 15/CMP 5 -kokouksen puheenjohtajalle ja tulevalle COP 16/CMP 6 -kokouksen puheenjohtajalle toivoen, että kansainvälisten neuvottelujen seuraavat vaiheet johtaisivat Cancúnissa avoimeen ja onnistuneeseen tulokseen, jolla varmistetaan sääntelykehyksen vakaus.
In these conclusions, the Council emphasised its willingness to strengthen bilateral and regional alliances with a view to building bridges between Parties which would reinvigorate and feed into the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and expressed its support for the incumbent and incoming Presidents of COP 15/CMP 5 and COP 16/CMP 6 respectively, so that the next steps in the international negotiations would lead to a transparent and successful outcome in Cancún that should ensure the stability of the regulatory framework.
Edellä mainituissa neuvoston päätelmissä annettiin eräitä tärkeitä viitteitä lähitulevaisuudessa toteutettavien toimien sisällöstä.
Concerning the substance of the steps to be taken in the immediate future, the abovementioned Council conclusions give a number of important indications.
Erityisesti neuvosto
In particular, the Council
korosti, että Kööpenhaminan sitoumuksessa annetut poliittiset suuntaviivat on sisällytettävä neuvotteluasiakirjoihin,
underlined the need to integrate the political guidance given in the Copenhagen Accord in the negotiating texts;
kehotti kaikkia osapuolia alkamaan viipymättä panna täytäntöön ilmastosopimuksen sihteeristölle ilmoittamiaan, vuotta 2020 koskevia päästövähennystavoitteita ja kansallisesti asianmukaisia hillitsemistoimia ja nostamaan niiden tavoitetasoa, jotta kahden celsiusasteen tavoite pysyisi saavutettavissa,
called on all Parties to begin to implement without delay their offers for 2020 emission reduction targets and nationally appropriate mitigation actions as communicated to the UNFCCC Secretariat and to further reinforce their level of ambition in order to keep the 2°C objective within reach;
korosti, että Kööpenhaminan sitoumuksessa edellytetään kiireellisiä toimia ilmastonmuutoksen kielteisiin vaikutuksiin sopeutumiseksi ja asetettiin etusijalle haavoittuvimmat kehitysmaat, erityisesti vähiten kehittyneet maat, pienet saarikehitysvaltiot ja Afrikka,
underlined that the Copenhagen Accord required urgent action on adaptation to the adverse effects of climate change and prioritised the most vulnerable developing countries, especially least developed countries, small island developing states and Africa;
vahvisti EU:n ja sen jäsenvaltioiden sitoumuksen antaa vuosina 2010–2012 tukea 2,4 miljardia euroa vuosittain, tähdensi, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat valmiit esittämään alustavan tilannekatsauksen näistä sitoumuksista Bonnissa pidettävässä ilmastosopimuksen istunnossa ja toimittamaan EU:n koordinoimat raportit tämän sitoumuksen täytäntöönpanosta Cancúnin ilmastokokoukselle ja sen jälkeen vuosittain, sekä kannusti muita avunantajia tekemään samoin,
reaffirmed the EU's and its Member States' commitment to contribute EUR 2,4 billion annually over the period 2010‑12; underlined that the EU and its Member States were ready to present a preliminary state of play on these commitments at the UNFCCC session in Bonn and submit EU‑coordinated reports on the implementation of this commitment at the Cancún Conference and thereafter on an annual basis and encouraged other contributors to do so as well;