natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Portugalin valtionvelka on tällä hetkellä noin 150 miljardia euroa;
Portugal's public debt is currently in the region of EUR 150 billion, —
kaikki kansalliset ja eurooppalaiset tahot pitävät maan talouden taantumista todennäköisenä;
all national and European bodies forecast a climate of recession, —
edellä mainitut hankkeet kasvattaisivat Portugalin valtion velkaa entisestään;
these projects, which involve the co-participation of the Portuguese state, will increase indebtedness levels, —
vaikka EU osallistuukin rahoitukseen (mikä Portugalin hallituksen tietojen mukaan koskee ainoastaan Poceirãon ja Caian välistä rataosuutta), on Portugalin itsensä investoitava yhteensä noin 1,3 miljardin euron summa hankkeen toteuttamiseen, kun muut yhteydet otetaan huomioon;
despite the EU's co-participation, it appears from Portuguese Government data that construction of the Poceirão-Caia stretch alone will require a contribution from Portugal in the region of EUR 1 300 million, and that the total cost of the whole project, taking account of the other lines, will be far higher, —
Portugalin valtionvelan korot ovat viime kuukausina ylittäneet useita kertoja jo 7 prosentin tason, minkä vuoksi maalla on ensi vuoden alussa vaikeuksia suoriutua edes lainojensa koroista;
the interest on Portugal's sovereign debt has at several moments in the last months exceeded 7 %, and Portugal will have difficulty in paying off, at the beginning of next year, the additional sums of interest which will fall due, —
suuri osa edellä mainittuun hankkeeseen liittyvistä hankinnoista ovat käytännössä sellaisia hyödykkeitä, kalustoa, teknologiaa ja palveluita, jotka tuodaan Portugalin ulkopuolelta, joten niiden vaikutus maan kansantalouteen on kyseenalainen.
a large part of the purchases for this project will consist of goods, equipment, technology and services originating outside Portugal, whose internal impact on the national economy may therefore be doubted,
Mitkä ovat komission jäsen Siim Kallaksen näkemyksen konkreettiset perusteet?
can the Commission provide concrete justification for Commissioner Kallas' conclusions?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010945/2010
Question for written answer E-010945/2010
Kuinka Euroopan unioni suhtautui näihin aiheisiin Euroopan unionin ja Afrikan unionin kolmannessa huippukokouksessa?
What position was taken by the EU on these subjects at the third EU‑Africa summit?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010946/2010
Question for written answer E-010946/2010
(14. tammikuuta 2011)
(14 January 2011)
Koska elintarviketurvallisuuden varmistaminen Euroopan unionin kansalaisille ja kohtuuhintaisten elintarvikkeiden tarjoaminen kuluttajille ovat yhteisen maatalouspolitiikan päätavoitteita ja koska ne ovat lisäksi Euroopan unionin nykyisiä avaintavoitteita, mitä konkreettisia toimenpiteitä Euroopan komissio suunnittelee, että Euroopan unioni voisi taata kaikille vastaavanlaisen elintason, ja erityisesti henkilöille, joilla ei ole riittäviä taloudellisia varoja kuten lapset, ikääntyneet, maahanmuuttajat, pakolaiset ja työttömät?
Given that food safety for EU citizens and reasonable food prices for consumers are the principal objectives of the common agricultural policy and have now become key EU objectives, what specific measures are being envisaged by the Commission to enable the EU to guarantee an acceptable standard of living for all, in particular those without adequate financial resources, such as children, the elderly, migrants, refugees and the unemployed?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010947/2010
Question for written answer E-010947/2010
Aihe: Ala-asteen, yläasteen ja lukion opetukseen suunnatut EU:n tuet
Subject: EU funding for primary, secondary and upper secondary education
Viime vuosina on tapahtunut paljon lyhyessä ajassa Euroopan unionin alueella: laajentuminen vielä 12 uudella jäsenvaltiolla, talouskriisin ja sen negatiivisten vaikutusten ilmeneminen sekä myös uuden unionin perussopimuksen hyväksyminen, jossa määrätään yhtenäisemmästä lähestymistavasta verrattuna aikaisempiin yhteisön asiakirjoihin.
The last few years have brought about a rapid succession of events in Europe, including the accession of 12 new Member States, the disastrous impact of the economic crisis and the adoption of a new EU Treaty seeking the adoption of a more comprehensive approach than that contained in previous Community instruments.
Nuorilla eurooppalaisilla, ala-asteen, yläasteen ja lukion oppilailla voisi olla tässä yhteydessä olennainen rooli voimakkaamman Euroopan edistämiseksi juuri välineillä, jotka Euroopan unioni voisi antaa heidän käyttöönsä, ja nämä rahoitusvälineet ovat välttämättömiä näinä kriisiaikoina varsinkin uusissa jäsenvaltioissa kuten Romaniassa.
In this context, young Europeans, that is to say primary, secondary and upper secondary school pupils could play a decisive part in strengthening Europe by using the very instruments placed at their disposal by the EU, which are of vital importance in this period of economic crisis, particularly in the new Member States, for example Romania.
Mitä välineitä Euroopan unioni voisi antaa ala-aste-, yläaste- ja lukiotasoisten opetuslaitosten käyttöön, jotta ne voisivat saada EU:n rahoitusta?
What EU instruments are being placed at the disposal of primary, secondary and upper secondary schools to enable them to access EU funding?
Mitä ovat nämä EU:n varat, jotka on tarkoitettu yliopistoa edeltävään opetukseen?
What EU funding is being earmarked for pre-university teaching?
Mitä varoja voi saada sosiaalisten järjestelmien/verkostojen luontiin (mahdollisesti IT‑alustoihin perustuvien), jotka on tarkoitettu ala-asteella, yläasteella ja lukiossa opiskelevien nuorten eurooppalaisten verkostoitumiseen?
What funding can be accessed for the creation of social mechanisms/networks (possibly using IT resources) to bring together European primary, secondary and upper secondary school pupils?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010948/2010
Question for written answer E-010948/2010
Aihe: Tanskan lomalain yhdenmukaisuus Euroopan unionin oikeuden kanssa, erityisesti Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa C‑277/08 antaman päätöksen valossa
Subject: Conformity of the Danish Annual Holidays Act with EC law, in particular in the light of the European Court of Justice judgment in Case 277/08
Tanskan lomalain mukaan työntekijällä, joka sairastuu ennen lomansa alkamista, ei ole velvollisuutta pitää lomaa, sillä sairaus on laillinen lomaeste.
Under the Danish Annual Holidays Act, workers who fall ill before the start of a leave period are not required to take it; they are entitled, instead, to an alternative period of leave.
Asia C-277/08 koskee Espanjassa sattunutta tapausta, jossa mies sairastui työtapaturman johdosta.
In a case in Spain, a man was on sick leave because of an accident at work.
Sairausaika osui yksiin hänen ennalta sovitun vuosilomansa kanssa, minkä vuoksi mies oletti olevansa oikeutettu korvaavaan lomaan.
The sick leave coincided with the his scheduled annual leave period, as a result of which the man considered that he was entitled to an alternative period of leave from the employer.
Työnantaja oli kuitenkin eri mieltä, minkä vuoksi mies vei asian tuomioistuimen ratkaistavaksi, joka siirsi sen Euroopan unionin tuomioistuimelle.
The employer took a different view, causing the man to seek clarification in the courts, which made a referral to the European Court of Justice.
Unionin tuomioistuimen asiassa antaman päätöksen mukaan työntekijällä ei direktiivin 2003/88/EY 7 artiklan 1 kohdan perusteella ole oikeutta kansallisten sääntöjen tai työehtosopimusten mukaiseen oikeuteen korvaavaan lomaan, mikäli asianomainen on sairauslomalla vuosilomansa aikana.
In Case C‑277/08, the European Court of Justice ruled that Article 7(1) of Directive 2003/88/EC precludes national provisions or collective bargaining agreements under which workers on sick leave during a period of annual leave are not entitled to an alternative period of leave.
Koska asiassa C-277/08 annettua päätöstä näytetään soveltavan työntekijään tämän kotimaassa, pyydetään komissiota ilmoittamaan, onko tämä ennakkotapaus komission mielestä toissijaisuusperiaatteen mukainen.
As the judgment in Case C‑277/08 appears to apply to workers in their own country, can the Commission indicate to what extent it takes the view that this new-found precedent is in line with the subsidiarity principle?
Päätös asiassa C-277/08 viittaa näin ollen siihen, ettei Tanskan lomalakia voida säilyttää nykymuodossaan.
The judgment in Case C‑277/08 would indicate that the Danish Annual Holidays Act cannot be maintained in its current form.
Aikooko komissio antaa arvionsa siitä, voidaanko nykyinen laki säilyttää vai onko todennäköistä, että Euroopan unionin tuomioistuin hylkää Tanskan järjestelmän?
Will the Commission give its assessment as to whether the current act can be maintained or whether the European Court of Justice is likely to set aside the Danish rules?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010949/2010
Question for written answer E-010949/2010
Aihe: Energiatehokkuuden kasvattaminen teollisuussektorilla – Vuoden 2020 energiastrategian täytäntöönpano – 20–20–20-tavoitteiden toteuttaminen vuoteen 2020 mennessä
Subject: Raising energy efficiency in the industrial sector; implementation of the 2020 energy strategy; achievement of the 20‑20‑20 targets by 2020
Energiaintensiivisillä teollisuusaloilla jopa 90 prosenttia nykyisestä energiankulutuksesta kohdistuu teollisuustuotteiden valmistusprosesseihin.
In energy‑intensive industries, up to 90 % of current energy consumption is accounted for by manufacturing processes for industrial products.
Euroopan ympäristökeskuksen mukaan suurimmat tehokkuusmahdollisuudet useilla aloilla toimiville sovelluksille on jo kulutettu loppuun niin, että esimerkiksi kemianteollisuuden energiankulutusta on voitu laskea vuodesta 1990 55 prosentilla.
The European Environment Agency has shown that the main efficiency potential for cross‑cutting applications has already been exhausted, with the result that, for example, in the chemical industry, specific energy consumption has been reduced by 55 % since 1990.
Energiankulutuksen kokonaismäärä laski EU-27-maissa 16 prosentilla.
Absolute energy consumption in the EU‑27 has fallen by 16 %.
Vuoden 2020 energiastrategia viittaa sopimukseen vastuun jakamisesta, sillä teollisuussektoria säännellään jo muun muassa päästökauppajärjestelmällä sekä sitovan ja uusittavan tavoitteen kansallisella täytäntöönpanolla.
The 2020 energy strategy refers to the burden‑sharing arrangement, as the industrial sector is already regulated through the ETS and national implementation of the binding target for renewables.
Siitä huolimatta myös teollisuutta pidetään avaintekijänä energiansäästössä.
However, industry is also cited as the key to energy saving.
Millä toimenpiteillä teollisuussektoria aiotaan vielä säännöstellä?
Through what measures is the industrial sector to be further regulated?
Energiaintensiiviset teollisuudenalat toimivat vähähiilisten teknologioiden tuotannon perustana.
Energy‑intensive industries are key to the production of low‑carbon technologies.
Terästeollisuus johtaa todistettavasti enemmän hiilidioksidipäästöjen vähenemiseen kuin niiden syntymiseen tuotannon yhteydessä.
The steel industry has been shown to help achieve more savings of CO 2 than is emitted during production.
Mikä merkitys energiaintensiivisillä teollisuudenaloilla on vuoden 2050 vähähiiliseen talouteen?
What importance is attached to energy‑intensive industries in the low‑carbon economy of 2050?
Onko 20 prosentin tavoitetta pidettävä siis tehokkuustavoitteena eikä säästötavoitteena, kun energiaintensiiviset teollisuudenalat ovat välttämättömiä vähähiilisen teknologian käytölle ja säästömahdollisuudet on kuitenkin pääosin käytetty loppuun?
Is the 20 % target therefore to be seen as an efficiency target and not a savings target, if energy‑intensive industries are needed for the use of low‑carbon technologies, but the potential for savings has largely been exploited?
Tarkoitetaanko 20 prosentin säästötavoitteella raakaenergian vai loppuenergian säästämistä?
Does the target of savings of 20 % relate to saving of primary energy or final energy?
PRIME-mallia aiotaan käyttää perustana energiatehokkuuden laskemiselle.
The PRIME model is to serve as the basis for calculating energy efficiency.
Missä määrin se ottaa huomioon niin kutsutut edelläkävijät, kuten Saksan, jonka jatkuvasti pienenevästä energiankulutuksesta huolimatta on säästettävä suhteessa yhtä paljon kuin sellaisen maan, jonka energiankulutus vielä jatkuvasti kasvaa?
To what extent does it take account of ‘early movers’ such as Germany, which, with steadily declining energy consumption, must save as much, in relative terms, as a country which is still seeing steady growth in energy consumption?
Aikooko Euroopan komissio asettaa sitovilla tavoitteilla kannustimia valtiontuille jäsenvaltioissa poistaakseen investointiesteet energiatehokkailta teknologioilta teollisuusaloilla, vai aikooko se keskittyä markkinakeskeisiin toimenpiteisiin, kuten esimerkiksi innovatiivisiin rahoitusvälineisiin?
Does the Commission intend to provide, through binding targets, incentives for state intervention in the Member States in order to remove obstacles to investment in energy‑efficient technologies in the industrial sector, or will it concentrate on market‑orientated measures, such as innovative financing instruments?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010950/2010
Question for written answer E-010950/2010
Aihe: EU:n joidenkin jäsenvaltioiden kansalaisten eriarvoinen asema Thaimaahan matkustettaessa
Subject: Unequal conditions of entry to Thailand for citizens of some EU Member States
EU:n jäsenvaltioiden kansalaisia kohdellaan eriarvoisesti Thaimaan kuningaskuntaan suuntautuvilla matkoilla.
The same conditions for visiting the Kingdom of Thailand do not apply to all citizens of the EU’s Member States.
Niin kutsuttujen ”vanhojen” jäsenvaltioiden kansalaiset eivät tarvitse Thaimaan viisumia lyhyillä enintään 30 päivää kestävillä matkoilla.
Citizens of the so-called ‘old’ Member States do not need a Thai visa for a short-term stay of up to 30 days.
He saavat maahan saapuessaan miltä tahansa rajatarkastusasemalta viisumin eli passiin laitettavan leiman, joka on voimassa 30 päivää.
This is issued to them on entry at all border crossing points in the form of a stamp in their passport, valid for 30 days.
EU:n ”uusien” jäsenvaltioiden kansalaiset, esimerkiksi Tšekin tasavallan kansalaiset, tarvitsevat kuitenkin viisumin voidakseen matkustaa Thaimaahan.
In contrast, the citizens of the ‘new’ Member States, including the Czech Republic, do need a visa to enter Thailand.
Tilanne asettaa EU:n kansalaiset kahteen eri luokkaan.
This creates two classes of EU citizen.
Miten Euroopan komissio aikoo puuttua tilanteeseen tasapuolistaakseen ehtoja, joilla EU:n kansalaiset voivat matkustaa Thaimaan kuningaskuntaan?
How does the Commission intend to secure the same conditions of entry to the Kingdom of Thailand for all citizens of the EU?
Miten Euroopan komissio voi edistää neuvotteluja, joilla pyritään korjaamaan EU:n ”uusien” jäsenvaltioiden kansalaisten kohtelua eli ottamaan käyttöön viisumivapaa pääsy Thaimaahan?
How can the Commission assist in reaching an agreement on bringing the conditions applying to citizens of the new Member States into line, ensuring they have visa-free entry to Thailand?
Miten Euroopan komissio aikoo toimia neuvotteluissa Thaimaan kanssa pyrkiessään kaikkien EU:n kansalaisten viisumipolitiikan yhdenmukaistamiseen?
How will the Commission proceed in the talks with the Thai side in order to achieve a harmonised visa policy for all citizens of the EU?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010951/2010
Question for written answer E-010951/2010
Reinhard Bütikofer (Verts/ALE) , Helga Trüpel (Verts/ALE) ja Bas Eickhout (Verts/ALE)
Reinhard Bütikofer (Verts/ALE) , Helga Trüpel (Verts/ALE) and Bas Eickhout (Verts/ALE)
Aihe: EU:n talousarviomenojen lisäarvo: kerrannais- ja heijastusvaikutukset
Subject: Added value EU budget expenditure: multiplier and spillover effects
EU:n talousarvion kokonaistarkastelua koskevan komission tiedonannon (KOM(2010)0700) teknisissä liitteissä EU:n menojen lisäarvoon liittyviä myönteisiä tuloksia on luvuissa, jotka koskevat koheesiopolitiikan vaikutusta EU:n talouteen ja jälkiarviointien tuloksia.
In the technical annexes accompanying the Commission communication on the EU Budget Review (COM(2010)0700), positive conclusions on the added value of EU expenditure can be found in the chapters ‘The impact of cohesion policy on the EU economy’ and ‘Results of ex‑post evaluations’.
Luvuissa, jotka käsittelevät EU:n talousarvion ja talousuudistuksen välisiä yhteyksiä sekä EU:n sisäistä tavaroiden ja palveluiden kauppaa, ei kuitenkaan ole tältä osin suoraa yhteyttä EU:n talousarvioon.
The chapters entitled ‘The links between the EU budget and economic reform’ and ‘Intra-EU Trade in Goods and Services’, however, have no direct link to the EU budget in that respect.
Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosaston rakenne- ja koheesiopolitiikkayksikkö julkaisi tutkimuksen ”Koheesiomenojen taloudellinen hyöty jäsenvaltioille”, jossa se suosittelee muun muassa seuraavia: —
The Directorate-General for Internal Policies of the European Parliament, Policy Department Structural and Cohesion Policies, published a study entitled ‘The Economic Return of Cohesion Expenditure for Member States’ in which it recommends, inter alia , that: —
Kaikissa tulevissa vaikutustutkimuksissa kiinnitetään tarkkaa huomiota jatkuvuuteen aiempien ja nykyisten koheesio-ohjelmien välillä, perustuen tapaukseen, jossa tutkittiin Saksaan kohdistuvia heijastusvaikutuksia peräkkäisillä ohjelmakausilla 2000–2006 ja 2007–2013. —
all future impact studies should pay close attention to the continuity between past and present cohesion expenditure programmes (based on a back-to-back examination of the consequences of the programming periods 2000‑06 and 2007‑13 in terms of spillover benefits for Germany; —
Saattaisi olla loogisempaa tutkia koheesiomenojen vaikutuksia laajempaa taustaa vasten, eli eurooppalaisten yhtenäismarkkinoiden asteittaisen syventämisen kannalta, ja ottaa huomioon euron käyttöönoton mahdollisuus uusissa jäsenvaltioissa luultavasti nykyisellä ohjelmakaudella, erityisesti siksi, että ”koheesio-ohjelmien erillinen tutkiminen saattaa johtaa siihen, että vastaanottajavaltioiden kilpailukyvyn lisäyksestä johtuvat yleiset edut jäävät huomaamatta.
it would be more logical to study the impacts of cohesion expenditure within the wider context of the progressive deepening of the Single European Market and the prospects of the adoption of the euro by the new Member States, probably during the current programming period, especially because ‘isolated study of cohesion expenditure programmes runs the risk of missing the wider benefits that stem from boosting the competitive performance of the recipient states.
Aikooko komissio tähän liittyen tutkia kyseisiä EU:n menojen laajempia kerrannais- ja heijastusvaikutuksia arvioidakseen EU:n menojen lisäarvon?
In this context, does the Commission intend to study such wider multiplier and spillover effects of EU expenditure, with a view to determining the added value of EU expenditure?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010952/2010
Question for written answer E-010952/2010
Struan Stevenson (ECR) ja Fiorello Provera (EFD)
Struan Stevenson (ECR) and Fiorello Provera (EFD)
Aihe: Tuki Etyjille Keski-Aasiassa
Subject: Support for the OSCE in Central Asia
Hallitusten päämiehet 68 maasta osallistuivat 1. joulukuuta 2010 Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) huippukokoukseen Kazakstanin Astanassa.
On 1 December 2010, government leaders from 68 countries attended the Organisation for Security and Cooperation in Europe (OSCE) summit in Astana, Kazakhstan.
Radio Free Europe raportoi, että Kazakstanin ulkoasiainministeri Kanat Saudabajev, joka on Etyjin nykyinen puheenjohtaja, sanoi Astanan huippukokouksen tarjoavan jäsenvaltioille ainutlaatuisen mahdollisuuden keskustella kiireellisistä turvallisuuteen liittyvistä haasteista, joihin kuuluvat muun muassa terrorismin ja laittoman kaupan uhat, Kirgisian viimeaikaiset levottomuudet ja etninen väkivalta sekä Afganistanissa käytävä sota.
Radio Free Europe reported that Kazakh foreign minister Kanat Saudabayev, who is the current OSCE Chairperson-in-Office, said that the Astana summit offered a unique opportunity for member countries to discuss urgent security challenges that included threats like terrorism and trafficking, recent unrest and ethnic violence in Kyrgyzstan and the ongoing war in Afghanistan.
Kazakstanin presidentti Nursultan Nazarbajev ilmaisi myös toiveen, että maailman johtajat elvyttäisivät Etyjin roolin.
Kazakhstan's President, Nursultan Nazarbayev, also expressed his desire for world leaders to revive the role of the OSCE.
Etyj on yksi Euroopan johtavista turvallisuusvirastoista, ja Keski-Aasia on alue, jolla on paljon konflikteja ja epävakautta, kuten Afganistanin sota ja Uzbekistanissa toimivat al-Qaidan liittolaiset osoittavat.
The OSCE is one of Europe's leading security agencies, and Central Asia is a region which is rife with conflict and instability, as illustrated by the war in Afghanistan and al-Qaeda affiliates operating in Uzbekistan.
Uutistoimisto Reutersin mukaan Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Herman Van Rompuy totesi joidenkin Keski-Aasian maiden viimeaikaisten kokemusten osoittaneen, että Etyjin on syytä siirtyä varhaisvaroituksesta nopeaan toimintaan ja parantaa päätöksentekoa.
The Reuters news agency has reported that EU Council President Herman Van Rompuy said that recent experiences in some Central Asian countries have shown the need for the OSCE ‘to move from early warning to early reaction and improve decision-making’.
EU:lla on tärkeä rooli Etyjissä, koska se rahoittaa huomattavan osan järjestön talousarviosta ja kaikki EU:n jäsenvaltiot osallistuvat siihen.
The EU plays an important role within the OSCE, as it provides a substantial portion of the organisation’s budget and all EU Member States play a participatory role.
Parlamentti hyväksyi 11. marraskuuta 2010 EU:n roolia Etyjissä koskevan päätöslauselman, jossa se tunnusti, että Etyj on ”merkittävässä asemassa monissa kysymyksissä, joita ovat esimerkiksi aseiden leviämisen estäminen, aseistariisunta, taloudellinen yhteistyö, ihmisoikeuksien suojelu ja edistäminen sekä oikeusvaltion periaatteet” ( P7_TA(2010)0399 ).
On 11 November 2010, Parliament adopted a resolution concerning the EU's role in the OSCE, in which it acknowledged that the OSCE has ‘an essential role to play on a number of issues, including non-proliferation, disarmament, economic cooperation, protection and promotion of human rights, and the rule of law’ ( P7_TA(2010)0399 ).
Kun otetaan huomioon Keski-Aasian strateginen merkitys Euroopalle ja alueellisten konfliktien leviämisen aiheuttamat ongelmat, mihin toimiin neuvosto on ryhtynyt parantaakseen Etyjin tehokkuutta näiden kysymysten käsittelyssä?
Given Central Asia's strategic importance to Europe and the problems posed by regional conflict overspill, what steps has the Council taken to improve the efficacy of the OSCE in dealing with these issues?
Mitä uusia ehdotuksia EU on valmis tekemään seuraavassa Etyjin ja EU:n troikan kokouksessa?
What new proposals is the EU willing to put forward during the next OSCE-EU Troika meeting?
Onko Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalla konkreettisia ehdotuksia Etyjin päätöksenteon parantamiseksi?
Does the EU Council President have concrete suggestions in order to ‘improve decision-making’ for the OSCE?
Neuvosto on täysin tietoinen Keski-Aasian strategisesta merkityksestä Euroopan turvallisuudelle ja on myös huolestunut alueella esiintyvistä konflikteista ja niiden mahdollisesta leviämisestä.
The Council is fully aware of Central Asia's strategic importance for the security of Europe and shares the concerns related to conflicts in the region and to the possibility of their spill-over.
EU:lla ja Etyjillä on yhteinen tehtävä saada aikaan yhteistyötä Euroopassa ja estää konfliktit Euroopan mantereella.
The EU and the OSCE share the mission to establish cooperation in Europe and to prevent conflict on the European continent.