natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mitkä ovat kustannukset automaattien mukauttamisesta niin, että niiden ylläpito on helpompaa?
What is the cost of adapting the machines to make it easier to maintain them?
Kuinka monta henkilöä saa parhaillaan koulutusta tähän asiaan liittyen?
How many people are receiving training in this connection?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1831/09
WRITTEN QUESTION E-1831/09
esittäjä(t): Bogusław Liberadzki (PSE)
by Bogusław Liberadzki (PSE)
Viitaten Euroopan parlamentin jäsenen Krzysztof Hołowczycin 3.12.2008 esittämään kirjalliseen kysymykseen E‑6490/08 sekä Viviane Redingin komission puolesta 3.2.2009 antamaan vastaukseen, haluaisin esittää seuraavat lisäkysymykset: 1.
With reference to Written Question E‑6490/08 of 3 December 2008 by Krzystof Hołowczyc and the answer given by Viviane Reding on behalf of the Commission, will the Commission answer the following supplementary questions: 1.
Millainen on ETSI:n ja CEN:in asettama aikataulu päätösasiakirjoille, jota mahdollistavat sensorin prototyyppien valmistumisen ja käyttötestien aloittamisen? 5.
What is the schedule for the ETSI and CEN final documents, which will make it possible to complete the prototypes for the accident notification system and begin operational tests?
Puolalainen GTC, joka on hakenut nimitystä kolmanneksi yritykseksi ja joka on Puolan ainoa yhteistoimintamuistion allekirjoittaja, on suorittamassa loppuvaiheen testejä pääasiassa käytettyjen ja välittäjien second hand -periaatteella myymien autojen markkinoille tarkoitetusta eCall-laitteesta.
In Poland, the company GTC, which is applying for the status of third party undertaking (it is the only signatory to the memorandum of understanding in Poland) is in the final stage of testing an eCall system intended mainly for vehicles already in circulation and sold as second hand by dealers.
Millainen tulee olemaan tällaisten yritysten oikeudellinen asema CEN:in asiakirjojen perusteella?
What will be the legal status of this company based on the relevant CEN documents?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1832/09
WRITTEN QUESTION E-1832/09
Aihe: Suomen maatalouden jäsenyysehtojen korjaaminen
Subject: Adjusting the conditions of EU membership in the interests of Finnish farming
Liittyminen Euroopan unioniin oli suomalaisviljelijöille vaikea asia.
Joining the European Union caused difficulties for Finnish farmers.
Jo ennalta tiedettiin, että EU:n maatalouspolitiikka vääristää kilpailua, sillä sen kautta tuetaan paljon enemmän monien sellaisten maiden maataloutta, joiden olosuhteet ovat Suomea paremmat.
It was known in advance that the EU's agricultural policy distorts competition, as it provides far more support for farming in many countries where conditions are more favourable than in Finland.
Kun Suomi haki jäsenyyttä EU:ssa, tavoitteemme oli, että EU:n yhteistä maatalouspolitiikkaa täydennettäisiin uudella pohjoisen maatalouden tukijärjestelmällä, joka korvaisi Suomelle sen harvasta asutuksesta, kylmästä ilmastosta, lyhyestä kasvukaudesta ja muista luonnonolosuhteista koituvat ylimääräiset tuotantokustannukset.
When Finland applied for membership of the EU, it was our objective that the EU's common agricultural policy should be supplemented with a new support system for Nordic agriculture, which would compensate Finland for its low population density, cold climate, short growing season and other additional production costs arising from natural conditions.
Tämän lisäksi pidettiin välttämättömänä, että Suomi voisi purkaa rajasuojaa ja siirtyä EU:n yhteismarkkinoihin asteittain pitkän siirtymäkauden puitteissa.
In addition, it was considered essential that Finland should be able to abolish protection against competition from abroad and join the EU's common market gradually, over a long transition period.
Nämä tavoitteet eivät toteutuneet.
These objectives were not achieved.
Tuottajahinnat putosivat jäsenyyden myötä puoleen ja oikeus päättää kansallisesti maatalouspolitiikan sisällöstä katosi.
Farm gate prices were halved upon accession, and the right to take national decisions on agricultural policy was removed.
Jäsenyyssopimuksen tueksi jouduttiin rakentamaan kansallinen tukipaketti, jonka tarkoituksena oli korvata neuvottelutuloksen puutteet.
As an accompaniment to the Accession Treaty, it was necessary to create a national support package with the aim of correcting the shortcomings of the results of the negotiations.
Suomen maatalous on ollut koko jäsenyyden ajan prosessissa, jossa uudet uhat ja haasteet ovat olleet arkipäivää.
Ever since Finland joined the EU, Finnish agriculture has struggled to cope with new threats and challenges.
Suurin kysymys on ollut, ovatko liittymissopimuksemme ehdot pysyviä vai määräaikaisia.
The biggest issue has been whether the conditions laid down in our Accession Treaty were permanent or temporary.
Suomi on joutunut toistuvasti kiistelemään komission kanssa kansallisen tuen tasosta ja ylipäätään oikeudestamme maksaa sitä omista varoistamme.
Finland has repeatedly had to argue with the Commission about the level of national support and even about our right to pay it from our own resources.
Näin ei voi jatkua.
This cannot go on.
EU:n omien, julkilausuttujen ja jäsenmaiden yhteisesti hyväksymien periaatteiden mukaisesti, maataloutta on voitava harjoittaa kannattavasti kaikissa jäsenmaissa.
According to the EU's own proclaimed principles, which have been jointly endorsed by the Member States, it must be possible for farming to be carried on viably in all Member States.
Nyt näin ei Suomen osalta enää ole.
At present this situation no longer obtains in Finland.
EU:n pitää nyt ymmärtää, että Suomen tuotanto-olosuhteet eivät ole muuttuneet paremmiksi jäsenyysvuosiemme aikana.
The EU ought now to appreciate that production conditions in Finland have not improved during the country's membership of the EU.
Lisäksi kohonneiden kustannusten vuoksi maatilojen kannattavuus on heikko.
Moreover, as costs have risen, farms are barely viable.
Myös rahaliiton jäsenyys koettelee nyt Suomea.
Membership of the monetary union is likewise causing Finland problems at present.
Ruotsin kruunun ja Venäjän ruplan devalvoituminen suhteessa euroon ovat jo johtaneet osaltaan siihen, että suomalaisten maidontuottajien omistama Valio on joutunut leikkaamaan maidon tuottajahintaa.
The devaluation of the Swedish crown and of the Russian rouble against the euro has already compelled Valio, which is owned by Finnish dairy farmers, to cut the producer price of milk.
Tilanne on Suomelle kestämätön.
The situation is intolerable for Finland.
Edellä olevan perusteella tiedustelen, mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä neuvottelujen käynnistämiseksi Suomen hallituksen kanssa koko Suomen saattamiseksi pysyvän pohjoisen tuen piiriin Suomen alkuperäisten jäsenyystavoitteiden mukaisesti?
What measures will the Commission take to start negotiations with the Finnish Government to make the whole of Finland a permanent Nordic support zone in accordance with the country's original membership objectives?
(8. toukokuuta 2009)
(8 May 2009)
Komissio voi ilmoittaa parlamentin jäsenelle, ettei se ole ehdottamassa minkäänlaisia muutoksia liittymisasiakirjan 142 artiklan nojalla sallitun kansallisen tuen eli ns. pohjoisen tuen maantieteelliseen kattavuuteen.
The Commission can inform the Honorable Member that it does not envisage to propose any change to the geographic coverage of the national aid authorised by the Commission under Article 142 of the Act of Accession, normally referred to as the Nordic Aid.
Suomi on jaettu kahteen tukialueeseen kansallisia lisätukia varten, jotka komissio sallii liittymisasiakirjan 141 ja 142 artiklan nojalla.
Finland is devided into two support zones with respect of the additional national aids authorised by the Commission under Articles 141 and 142 of the Act of Accession.
Liittymisasiakirjassa määrätään alat, joihin 142 artiklaa sovelletaan, joten komissiolla ei edes ole toimivaltaa muuttaa sitä.
Firstly, the scope of Article 142 is laid down in the Act of Accession and is therefore not within the discretionary competence of the Commission.
Toiseksi 141 ja 142 artikla ovat yhdessä muiden liittymisasiakirjan määräysten kanssa poikkeuksia perustamissopimuksen säännöistä, mistä syystä niiden kattavuuden olisi oltava mahdollisimman pieni.
Furthermore, Articles 141 and 142 are, with the other provisions of Act of Accession, exceptions to normal Treaty rules and therefore their coverage must be limited to a minimum.
Lisäksi on muistettava, että 141 ja 142 artiklalla on kummallakin oma erityistavoitteensa eikä 141 artiklaa voida korvata 142 artiklalla.
It must also be noted that Articles 141 and 142 each have their specific purpose and that Article 141 cannot be replaced by Article 142.
Suomi panee 141 artiklan mukaista siirtymäkauden kansallista tukea voimaan maan eteläosissa.
The transitional national aid under Article 141 is implemented by Finland in the southern parts of the country.
Tuen tarkoituksena on helpottaa Suomen maatalouden integroitumista yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP).
The aid aims at facilitating the integration of the Finnish agriculture sector into the common agricultural policy.
Tuki on luonteeltaan väliaikaista, koska sillä pyritään ratkaisemaan unioniin liittymisestä johtuvia ongelmia.
This aid is by its nature temporary as it serves to overcome problems linked to the accession.
Tuen sallimisesta tehdyn viimeisimmän komission päätöksen mukaan sen on määrä loppua asteittain vuoden 2013 loppuun mennessä.
The latest Commission decision authorising the aid envisages a gradual phasing out of the scheme until the end of 2013.
Liittymisasiakirjan 142 artiklan mukainen pitkäaikainen kansallinen tuki kattaa 62. leveyspiirin pohjoispuolella sijaitsevat alueet ja eräät kyseisen leveyspiirin eteläpuolella sijaitsevat lähialueet, joilla vallitsevat vastaavanlaiset maatalouden harjoittamisen erityisen vaikeaksi tekevät ilmasto-olosuhteet.
The long-term national aid under Article 142 targets the regions north of 62nd Parallel and some adjacent areas south of that parallel affected by comparable climatic conditions rendering agriculture activity particularly difficult.
Tuen tavoite on maatalouselinkeinon säilyttäminen näillä alueilla.
The aid aims at maintaining agricultural activity in these regions.
Tukijärjestelmä on arvioitu, ja Suomi on ehdottanut siihen joitakin muutoksia, joita komissio parhaillaan tarkastelee tuen jatkamisesta tehtävää päätöstä varten.
The Commission is currently reviewing the aid authorisation following an evaluation of the aid scheme and some modifications to it proposed by Finland.
Tästä syystä 142 artiklan mukaisen tuen laajentaminen kattamaan Suomen muut alueet, eli myös alueet, joilla ei ole todettu luonnonolosuhteista johtuvia haittoja, ei vaikuta yhteensopivalta sen kanssa, että Etelä-Suomen tuki on siirtymäkauden tukea.
Therefore extending the coverage of Article 142 to the rest of Finland, i.e. to areas where no handicap due to natural conditions is recognised, appears incompatible with the transitional nature of aid in Southern Finland.
Koko maan kattavan pitkäaikaisen tuen käyttöönotto laajentaisi merkittävästi kansallisen tuen soveltamisalaa ja haittaisi Suomen maatalouden integroitumista yhteiseen maatalouspolitiikkaan.
Creating a long-term scheme in the whole country would considerably enlarge the scope of national aid and be an obstacle to the integration of Finnish agriculture in the common agricultural policy.
Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, liittymisasiakirjan mukaiset kansalliset tuet täydentävät yhteisen maatalouspolitiikan mukaisia tukia.
As the Honourable Member indicates, the national aid schmes provided for in the Act of Accession are additional to the support granted under the common agricultural policy.
Siksi on pidettävä mielessä, että luonnonhaittakorvauksia myönnetään yhteisen maatalouspolitiikan osana korvaamaan erilaisia luonnonhaittoja, kuten Suomen tapauksessa sen lyhyttä kasvukautta pohjoisen maantieteellisen sijainnin vuoksi.
It should therefore be recalled that under the common agricultural policy, support to Less Favoured Areas (LFA) is granted in order to compensate for different types of natural handicaps, like for example a short growing season as is the case in Finland due to the northern geographic position.
Koko Suomi on määritelty luonnonhaitta-alueeksi.
The whole of Finland is defined as LFA.
Viljelijät voivat lisäksi saada tukea vaikeisiin ilmasto-olosuhteisiin sopeutumiseen maaseudun kehittämisohjelmista mm. investointitukina.
Moreover, under the rural development programmes support can be granted to farmers to adapt to difficult climatic conditions, for example through investment aid.
Parlamentin jäsen on erityisen huolissaan maitoalasta Suomessa.
The Honourable Member is particularly concerned about the situation of the Finnish dairy sector.
Markkinaolosuhteet ovat epäilemättä varsin vaikeat tällä hetkellä.
The market circumstances are undoubtedly very difficult at the moment.
Terveystarkastussopimukseen sisältyy myös erityismääräyksiä, joissa sallitaan kansallinen lisätuki maitoalalle Suomessa.
Also, special provisions allowing additional national aid for the Finnish dairy sector are included in the Health Check Agreement.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1833/09
WRITTEN QUESTION E-1833/09
Aihe: Avoimia laidunmaita koskevia uusia EU:n vaatimuksia odotettavissa
Subject: New EU requirements concerning open fields
Miten paljon eläinten laidunmailla saa kasvaa puita?
How many trees are allowed in a field used for animal pasture?
Tätä pohtivat yhä useammat viljelijät ja maanomistajat kotimaassani Ruotsissa.
That is a question being asked by an increasing number of farmers and landowners in my home country of Sweden.
Syynä on, että EU on antanut lyhyin aikavälein erilaisia, keskenään ristiriitaisia määräyksiä, mikä on koetellut viljelijöiden kärsivällisyyttä.
The reason for the question is that the EU has sent out different messages at short intervals, an inconsistency which is now trying farmers' patience.
Ruotsin maatalouslaitoksen (Jordbruksverket) vuonna 2007 antamien määräysten mukaan laidunmailla saa kasvaa enintään 50 puuta hehtaaria kohden.
In 2007, the Swedish Board of Agriculture drew up rules establishing a maximum of 50 trees per hectare in pasture fields.
Säännöt olivat voimassa syksyyn 2008 asti, jolloin EU:n tarkastajat ilmoittivat, että uusia suuntaviivoja oli laadittu.
Those rules applied until the end of autumn of 2008 when the EU's auditors announced that new rules had been drawn up.
Uusimpien määräysten mukaan laidunmailla saa nykyään kasvaa enintään 60 puuta hehtaaria kohden.
According to the latest rules, the maximum number of trees allowed per hectare in a pasture field is now 60.
Aikooko komissio laatia lähitulevaisuudessa uusia määräyksiä siitä, miten monta puuta laidunmailla saa kasvaa?
Does the Commission intend, within the near future, to draw up new rules governing the number of trees allowed in a pasture field?
Jollei komissio aio tehdä niin, voiko se siinä tapauksessa luvata ruotsalaisille viljelijöille ja maanomistajille, että nykyiset säännöt ovat voimassa lähitulevaisuudessa?
If not, can the Commission then promise Swedish farmers and landowners that the current rules will apply for the foreseeable future?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1837/09
WRITTEN QUESTION E-1837/09
Aihe: Puolisoiden oleskelukortteihin liittyvät ongelmat EU:ssa
Subject: EU spouse residence card issues
Esitän kysymyksen äänestäjäni puolesta, joka on Portugalin kansalainen ja asuu Lontoossa amerikkalaisen aviomiehensä ja lastensa kanssa.
I am writing on behalf of a constituent who is a Portuguese citizen and lives in London with her American husband and children.
He muuttivat Yhdistyneeseen kuningaskuntaan vuonna 2008, kun mies sai vakituisen viran lontoolaisesta yliopistosta.
In 2008 they moved to the UK after he was offered a permanent position at a London university.
Perhe muutti alun perin Yhdysvalloista Saksaan vuonna 2005.
Their family originally moved to Germany from the US in 2005.
Ennen saapumistaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan äänestäjäni aviomiehen oli käytävä Saksassa kaksi kertaa yrityksessä, joka käsittelee viisumihakemukset Yhdistyneen kuningaskunnan konsulaatille, ja luovutettava perheen kaikki passit ja parin avioliittotodistus useiksi viikoiksi.
Before coming to the UK, my constituent's husband was forced to go twice to the company that processes visa applications for the UK consulate in Germany and turn over all the family's passports and their marriage certificate for several weeks.
Tuloksena oli kertakäyttöinen maahantulotarra, jolla sai kuuden kuukauden oleskelukortin ja oikeuden hakea viiden vuoden oleskeluviisumia.
The result was a one-time entry sticker which provided a 6‑month residence card and the privilege of being able to apply for a 5‑year residence visa.
Saapuessaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan he huomasivat, että heidän oli taas luovutettava passinsa ja avioliittotodistuksensa sisäasiainministeriön käsiteltäviksi.
Upon entry to the UK they discovered that they again had to submit their passports and marriage certificate to be processed by the Home Office.
Äänestäjäni katsoo, että EU:n direktiiveissä määrätään, että kyseinen menettely ei saa kestää pidempään kuin kuusi kuukautta.
My constituent believes that EU directives stipulate that such a procedure should take no longer than six months.
Nykyinen keskimääräinen odotusaika Yhdistyneessä kuningaskunnassa on yksi vuosi.
The current average wait in the UK is up to one year.
Voiko komissio kertoa, toimiiko sisäasiainministeriö EU:n säädösten vastaisesti, kun oleskelukorttien käsittely kestää siltä pidempään kuin kuusi kuukautta?
Could the Commission confirm whether the Home Office is in breach of EU regulations by taking longer than six months to process residence cards?
Jos toimii, aikooko komissio ilmoittaa Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselle, että se rikkoo EU:n säädöksiä?
If so, does the Commission intend to inform the British Government that it is in breach of EU regulations?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1838/09
WRITTEN QUESTION E-1838/09
Kun Euroopan yhteisö allekirjoitti Maailman kauppajärjestön 15. huhtikuuta 1994 päivätyn julkisia hankintoja koskevan sopimuksen (” GPA ”), se allekirjoitti myös liitteessä I olevan III artiklan määräyksiä koskevat yleiset huomautukset ja poikkeukset (” EY:n yleiset huomautukset ja poikkeukset ”).
When signing the World Trade Organisation Agreement on Government Procurement dated 15 April 1994 (‘AGP’), the European Community also signed EC General Notes and Derogations from the provisions of Article III of Appendix I (the ‘EC General Notes and Derogation s ’).
Tekstissä todetaan, että ” Euroopan yhteisö ei ulota (GPA-sopimuksen) etuja ” sopimuksiin, jotka on myönnetty Kanadan (vesi, sähkö, lentoasemat, satamat ja kaupunkiliikenne), Yhdysvaltojen (vesi, lentoasemat ja kaupunkiliikenne), Japanin (sähkö ja kaupunkiliikenne), Korean (lentoasemat) ja Israelin (kaupunkiliikenne) tavaroiden ja palveluiden toimittajille, ” ennen kuin EY on hyväksynyt, että asianosaiset osapuolet antavat EY:n yrityksille yhdenvertaisen ja todellisen pääsyn merkityksellisille markkinoille ”.
This text states that: ‘the European Community will not extend the benefits of’ (the APG agreement) concerning contracts awarded to the suppliers and service providers of Canada (water, electricity, airports, ports and urban transports), the USA (water, airports and urban transports), Japan (electricity and urban transports), Korea (airports) and Israel (urban transport), ‘until such time as the EC has accepted that the Parties concerned give comparable and effective access for EC undertakings to the relevant markets’.
Monien mielestä EY:n yleiset huomautukset ja poikkeukset olisivat tarjonneet EU:lle hyödyllisen välineen avata muiden GPA-sopimuksen allekirjoittaneiden maiden markkinoita.
It is felt by many that the EC General Notes and Derogations would have provided the EU with a valuable instrument to open the markets of the others AGP signatories.
Miksi näitä huomautuksia ja poikkeuksia ei vielä ole mahdollista hyödyntää varteenotettavana neuvotteluvälineenä markkinoille pääsyn helpottamiseksi?
Why is it not yet possible to use these notes and derogations as a credible negotiating tool for better market access?
Millä oikeudellisilla keinoilla tämä väline voidaan saattaa osaksi lainsäädäntöä?
What are the legal means for transposing such a tool?
Mitä Euroopan komissio aikoo tehdä sen suhteen, että saattaminen osaksi lainsäädäntöä puuttuu, etenkin GPA-sopimuksen tarkistamisen yhteydessä?
What does the European Commission intend to do as regards the absence of transposition, especially in the context of the AGP revision?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1839/09
WRITTEN QUESTION E-1839/09
Aihe: EU:hun tuotavat tupakkatuotteet
Subject: Cigar products entering the EU
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1840/09
WRITTEN QUESTION E-1840/09
Aihe: Energiaa käyttävistä tuotteista annettu direktiivi 2005/32/EY
Subject: Directive 2005/32/EC on energy-using products
Yhdistyneessä kuningaskunnassa 1,1 miljoonaa kotitaloutta käyttää öljylämmitystä, ja tämä direktiivi aiheuttaa siellä erityisen ongelman.
In the UK 1.1 million homes are heated by oil and this directive will pose a unique problem there.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetään kerosiinia tai polttoöljyä, kun taas Manner-Euroopassa käytetään dieselöljyä.
The fuel used in the UK is kerosene or heating oil whereas continental practice is to use diesel oil.
Tämä aiheuttaa suuren ongelman Yhdistyneelle kuningaskunnalle, kun kehitetään uutta tekniikkaa.
This poses a serious problem in the UK as regards developing new technology.
Voiko komissio täsmentää, minä ajankohtana tämä direktiivi tulee voimaan ja mihin järjestelyihin on varauduttu Yhdistyneen kuningaskunnan erilaisen tilanteen vuoksi?
Would the Commission please specify the date by which this directive is to come into force and what provision has been made for the very different situation in the UK?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1841/09
WRITTEN QUESTION E-1841/09
esittäjä(t): Roberto Musacchio (GUE/NGL) , Giusto Catania (GUE/NGL) ja Vincenzo Aita (GUE/NGL)
by Roberto Musacchio (GUE/NGL) , Giusto Catania (GUE/NGL) and Vincenzo Aita (GUE/NGL)
Aihe: Poliisin toiminta Greenpeacen mielenosoituksessa Brysselissä
Subject: Police intervention in the Greenpeace demonstration in Brussels
Yli 300 Greenpeacen aktivistia kaikkialta Euroopasta osallistui eilen Brysselissä neuvoston edessä rauhanomaiseen vastarintaan ilmastonmuutosten torjumiseksi.
Yesterday more than 300 Greenpeace activists from all over Europe took part in a peaceful protest against climate change in front of the Council offices in Brussels.
Laaja poliisiviranomaisten muodostama joukko ja kansannousua torjuva ryhmä raahasivat aktivistit pois paikalta.
The protesters were forced to leave by a riot squad and numerous other police officers.
Viisi aktivistia vietiin poliisin toimien seurauksena sairaalaan ja yksi sai kylkiluun murtumia.
Five of the protesters were taken to hospital as a result of the police intervention, and one of them has two fractured ribs.
Onko komissio tietoinen tästä tapauksesta, johon yhteisön toimielin on otettu mukaan ja joka koski kansalaisten vastarintaa sellaista aihetta kohtaan, joka on eurooppalaisen politiikan kehityksen kannalta tärkeä?
Is the Commission aware of this incident, which involved a European institution, and which began as a civil protest on a theme that is fundamental to the development of European policies?
Eikö komissio katso, että vapautta, joka koskee mielipiteen esittämistä ja ilmaisemista rauhanomaisesti, olisi suojeltava demokratioidemme perusosana?
Does the Commission not consider that the freedom to demonstrate and to peacefully express an opinion should be safeguarded as a founding element of our democracies?
Eikö komissio katso, että järjestysvallan reaktio oli väkivaltainen ja suhteeton ja että olisi ollut hyödyllisempää ja rakentavampaa käydä mielenosoittajien kanssa vuoropuhelua?
Does the Commission not consider that the reaction of the police was violent and uncalled for, and that it would have been much more useful and constructive to talk to the protesters?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1842/09
WRITTEN QUESTION E-1842/09