natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Onko komissio tietoinen siitä, että neljä Euroopassa esiintyvää kieltä, kroatia, serbia, montenegro ja bosnia ovat toisiinsa läheisesti liittyviä eteläslaavilaisia kieliä, joita Jugoslavian valtion olemassaolon aikana vuosina 1918–1992 kohdeltiin yhtenä kielenä, joka tunnetaan nimellä serbokroatia ja jonka sisällä on latinalaisen ja kyrillisen kirjoitusasun tuoman eron lisäksi joukko alueellisia muunnelmia, jotka koskevat synonyymeja ja ääntämistä (i–j äänteet), ja että vaikka valtioiden rajojen uudelleen piirtämisen jälkeen kielelliset erot ovat lisääntyneet ja korostuneet verrattuna vuotta 1918 edeltäneeseen tilanteeseen, kyseisten kielten käyttäjät voivat yhä ymmärtää toisiaan vaivattomasti ilman tulkkeja ja kääntäjiä?
Is the Commission aware that the languages spoken in four present European States, Croatian, Serbian, Montenegrin and Central Bosnian, are very closely related south Slav languages which during the existence of the State of Yugoslavia between 1918 and 1992 were treated as a single language known as Serbo-Croat, within which, apart from the differences between the Latin and Cyrillic scripts, a number of regional variants existed with regard to synonyms and pronunciation (of I‑J sounds), and that, although since then a redrawing of State boundaries has led to cultivation and accentuation of the language differences which existed before 1918, users of these languages can still understand one another well without the aid of interpreters and translators?
Ottaako komissio huomioon, että jos kroatialle myönnetään virallisen kielen asema ilman etukäteen tehtävää sopimusta tulkkaus‑ ja käännösjärjestelyjen jakamisesta muiden serbokroatian seuraajakielten kanssa, myöhemmässä vaiheessa seurauksena on todennäköisesti se, että yhteisön laajentuessa Kroatian naapurimaihin, nekin vaativat samanlaista asemaa omille kielilleen, jolloin montenegron, serbian ja bosnian kielet tarvitsevat kalliit erilliset kielijärjestelyt EU:n toimielimissä?
Is the Commission taking account of the likelihood that awarding Croatian the status of an official language without first reaching agreement on the sharing of interpreting and translation facilities with other successor languages to Serbo-Croat will at a later stage have the result that at the time of a further enlargement newly acceding States which are neighbours of Croatia will demand equal status for their languages, so that Montenegrin, Serbian and Central Bosnian will require costly separate language facilities in all EU bodies?
Tekeekö komissio Kroatian jäsenyyttä valmistellessaan Kroatian kanssa riittävän aikaisessa vaiheessa sopimuksen, jonka ansiosta kroatian ja serbian kieliä sekä niihin läheisesti liittyviä pienempiä kieliä voidaan kohdalla yhdessä – ja huolimatta siitä, että aikaisemmalla yhtenäisellä serbokroatian kielellä ei tunnustetusti enää ole virallista asemaa – esimerkiksi siten, että kielijärjestelyissä puhutaan ”serbiasta ja kroatiasta” jo silloin, kun Kroatia liittyy jäseneksi?
In preparing for Croatia's accession, will the Commission reach an agreement with Croatia at a sufficiently early stage which makes it possible to treat Croatian, Serbian and smaller closely related languages jointly despite the recognition that the former unified language, Serbo-Croat, now no longer has any official status, for example by already referring to the language facilities as ‘Croatian and Serbian’ as from the date of Croatia's accession?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4424/06
WRITTEN QUESTION E-4424/06
Aihe: Merialusten lastijäämien ja kemiallisten jätteiden ero ja toimenpiteet vaarallisten aineiden luvattoman viennin estämiseksi
Subject: Distinction between cargo residues and chemical waste in sea-going ships and measures to prevent unauthorised exports of hazardous substances
Onko komissio tietoinen Probo Koala ‑tankkerin Amsterdamista Norsunluurannikolle kuljettamasta lastista, joka koostui yli 400 tonnista haisevaa (luultavasti) natriumhydroksidin ja fenolien sekoitusta, ja joka ”Compagnie Tommy” ‑nimisen yrityksen vasta matkan aikana käymien neuvottelujen jälkeen tyhjennettiin kaatopaikalle ja 13 muuhun paikkaan maan pääkaupungissa Abidjanissa, jossa toimenpiteen johdosta kahdeksan ihmistä on kuollut ja moni sairastunut sekä vesi pilaantunut ja valtava määrä kaloja kuollut?
Is the Commission aware of a cargo consisting of more than 400 t of a stinking mixture of (probably) caustic soda and phenols which the tanker Probo Koala transported from Amsterdam to Côte d'Ivoire and which in August, after negotiations by the business ‘Compagnie Tommy’, which was set up only during the voyage, was dumped at the rubbish tip and at 13 other places in the capital, Abidjan, where eight people have since died as a result, many have fallen ill, water has been polluted and massive numbers of fish have died?
Onko komissio tietoinen siitä, että tämä erittäin myrkyllinen ja heikosti hajoava aineiden sekoitus, joka omistajan mukaan on kymmeniä kertoja myrkyllisempää kuin normaalit lastijäämät – ja muiden analyysien mukaan satoja kertoja myrkyllisempää – voidaan tuhota ainoastaan Ranskassa sijaitsevassa polttolaitoksessa ja että aikaisemmin tälle kemialliselle jätteelle on yritetty löytää vastaanottajaa eri puolilta Eurooppaa, mutta mahdollisesti aiheutuvien kustannusten vuoksi vietiin lopulta Afrikkaan, jossa sijoittamiskustannukset ovat vain 3,5 prosenttia vastaavista Euroopassa?
Is the Commission aware that this highly toxic and barely degradable mixture, which, according to the owner, is dozens of times more toxic than ordinary cargo residues — and in the view of other analysts, hundreds of times more toxic — can only be destroyed at an incinerator in France and that previous attempts had been made to find destinations for it at various locations in Europe, but because of the expense which would have been involved, it was eventually taken to Africa, where disposal costs are said to be only 3.5 % of the corresponding figure in Europe?
Onko komissio tietoinen siitä, että aluksen ollessa Amsterdamin satamassa osoittautui mahdottomaksi tehdä selvää oikeudellista eroa lastijäämien ja voimakkaasti saastuneen kemiallisen jätteen välillä, ja että asianosainen Trafigura-yritys vaati suuria korvauksia siinä tapauksessa, että lasti luokitellaan kemialliseksi jätteeksi ja yrityksen on pakko sijoittaa se vastaavasti.
Is the Commission aware that while this vessel was at the port of Amsterdam it proved impossible to draw a clear legal distinction between cargo residues and severely contaminated chemical waste, and that the undertaking concerned, ‘Trafigura’, was demanding large compensation payments if the cargo were to be designated as chemical waste and it were compelled to have it disposed of as chemical waste?
Onko komissio tietoinen siitä, että 3 kohdassa mainittu uhkaus esitettiin jälkikäteen syyksi sille, että laivasta jo purettua nestettä kohdeltiin lastijäämänä ja pumpattiin takaisin alukseen, ja että sen jälkeen lasti voitiin lähettää merelle ilman vientilupaa, jota kemialliselta jätteeltä olisi vaadittu?
Is the Commission aware that the threat referred to at 3 is retrospectively quoted as the reason for treating the already unloaded liquid as a cargo residue and pumping it back into the vessel, after which it was able to set sail without the export licence which would be required for chemical waste?
Oliko aluksen lähtö sen velvoitteen mukainen, joka EU:ssa on otettu käyttöön lastijäämien toimittamiseksi lähisatamiin?
Was the vessel's departure compatible with the obligation previously introduced in the EU to deliver cargo residues to nearby ports?
Toimiiko ero lastijäämän ja kemiallisen jätteen välillä komission mielestä riittävän hyvin ja voidaanko siihen soveltaa säädöksiä silloin, kun omistaja on asiasta eri mieltä?
In the Commission's view, is the distinction between cargo residues and chemical waste working sufficiently well, and can it be legally enforced where there is a difference of opinion with the owner?
Aikooko komissio tarvittaessa toteuttaa toimia eron ilmaisemiseksi selvemmin ja turvata siten, että määräyksiä sovelletaan yksiselitteisesti?
Will the Commission, if necessary, take steps to formulate this distinction more clearly and guarantee its unambiguous application?
Mitä komissio aikoo tehdä varmistaakseen, että tulevaisuudessa kemiallista jätettä ei voi käsitellä lastijäämänä ja estää siten suuret onnettomuudet?
What will the Commission do to help ensure that in future chemical waste cannot again be treated as a cargo residue and thus cannot again cause major disasters?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4425/06
WRITTEN QUESTION E-4425/06
Aihe: Aluekehitysvaliokunnan virallisen valtuuskunnan vierailu Sisiliaan 12.–15. syyskuuta 2006
Subject: Visit to Sicily by official delegation from the Committee on Regional Development, 12‑15 September 2006
Aluekehitysvaliokunnan virallisen valtuuskunnan Sisiliaan 12.–15. syyskuuta 2006 tekemän vierailun aikana osoittautui, että rakennerahastotuen täytäntöönpano kaipaa monessa suhteessa parantamista.
During the visits to Sicily and Malta by an official delegation from the Committee on Regional Development from 12‑15 September 2006, it became apparent that the implementation of support from the Structural Funds was in need of improvement in many respects.
Yrityselämän, työnantajajärjestöjen ja paikallisten viranomaisten edustajat kertoivat tästä valtuuskunnalle sekä suullisesti että kirjallisesti.
Representatives of industry, employees' organisations and local authorities informed the delegation about this both verbally and in writing.
Osa vuosien 2005 ja 2006 aluekehitysrahoituksesta käytetään menoihin tämän alueen normaalin talousarvion puitteissa.
For example, part of the regional funding for 2005/06 is being used for expenditure within this region's regular budget.
Sillä tavalla ei ratkaista Sisilian rakenteellisia ongelmia.
This does nothing to solve Sicily's structural problems.
Osoittautui myös, että kumppanuudessa on puutteita ja että ohjelmien suunnittelua koskeva kuuleminen on riittämätöntä.
It also emerged that there was a lack of partnership and that consultation on the planning of the programmes was inadequate.
Mitä toimenpiteitä komissio toteuttaa varmistaakseen, että yhteisön rahoitusta käytetään asianmukaisesti Sisiliassa?
What measures will the Commission take to ensure that European funding is put to good use in Sicily?
Mitä asiaa koskevia sopimuksia komissio on tehnyt asianosaisten jäsenvaltioiden kanssa?
What agreements has the Commission reached with the Member State concerned on this subject?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4426/06
WRITTEN QUESTION E-4426/06
esittäjä(t): Hanna Foltyn-Kubicka (UEN)
by Hanna Foltyn-Kubicka (UEN)
Aihe: Euroopan parlamentin istunnot Strasbourgissa
Subject: European Parliament part-sessions in Strasbourg
Edinburghin vuoden 1992 huippukokouksessa tehtyjen päätösten, jotka myöhemmin vahvistettiin Amsterdamin sopimuksen lisäpöytäkirjassa, mukaan Euroopan parlamentin on pidettävä joka vuosi 12 täysistuntojaksoa Strasbourgissa.
The decisions adopted at the Edinburgh Summit in 1992 and subsequently confirmed in a protocol annexed to the Treaty of Amsterdam require the European Parliament to hold 12 part-sessions in Strasbourg each year.
Työskentely kahdessa paikassa, joiden välinen etäisyys on lähes 500 kilometriä, on rahan (noin 200 miljoonaa euroa vuodessa) ja ajan haaskausta, ja vaikeuttaa parlamentin asianmukaista toimintaa.
The obligation to work in two places some 500 kilometres apart which these decisions entail is costly (approximately EUR 200 million per annum), wastes time and is detrimental to the smooth operation of Parliament.
Aloitetta tukee komission jäsen Margot Wallströmin, jonka mukaan parlamentin nykyinen toiminta on ”kielteinen symboli Brysselin toimielinten tuhlailusta, byrokratiasta ja järjettömyydestä”.
This initiative was supported by Commissioner Wallström, who said that Parliament's current working arrangements sent out the wrong signal, typifying the wastefulness, bureaucracy and folly of the Brussels institutions.
Mitä komissio aikoo tehdä mainitun vetoomuksen, jonka on allekirjoittanut miljoona kansalaista, johdosta?
What action does the Commission intend to take in response to this petition, which was signed by one million citizens?
Onko komission mielestä olemassa todellisia mahdollisuuksia parlamentin työn siirtämiseksi Brysseliin lähitulevaisuudessa?
Does it consider there to be any real chance of Parliament's operations being moved to Brussels in the near future?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4427/06
WRITTEN QUESTION E-4427/06
Aihe: Yazaki Saltano ‑yhtymälle myönnetyt yhteisön tuet
Subject: Community subsidies to the Yazaki Saltano Group
Kuten tiedetään, Yazaki Saltano ‑yhtymällä on tehtaita Ovarissa, Serzedossa ja Vila Nova de Gaiassa, vaikka se on jo vähentänyt alle puoleen työntekijöittensä määrän, ryhtynyt erilaisiin siirtotoimenpiteisiin ja kaapelituotannon lisäksi luvannut käynnistää muiden tuotteiden tuotantoprojekteja.
The Yazaki Saltano Group has factories in Ovar and in Serzedo/Vila Nova de Gaia, although it has already cut the workforce by over a half, made various transfers, and promised to launch new product lines, over and above wiring.
Koska työntekijöille ja heidän järjestöilleen tiedotetaan hyvin niukasti, pyydän Euroopan komissiota ilmoittamaan minulle seuraavaa: 1.
However, since information to workers and workers’ organisations is thin on the ground, will the Commission tell me:
Onko yhteisön tukia anottu Yazaki Saltanon Portugalissa sijaitseviin tehtaisiin tehtäviä uusia investointeja varten?
1. whether Community subsidies were requested for fresh investment in the Yazaki Saltano factories in Portugal and in other EU countries?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4428/06
WRITTEN QUESTION E-4428/06
Aihe: Friedrich Grohe Portugal ‑yritykselle myönnetyt yhteisön tuet
Subject: Community subsidies to Friedrich Grohe Portugal
Tilanteeltaan epävarmojen työntekijöiden lukumäärä yrityksessä on huomattavan korkea, ja lisäksi yritys ylläpitää hyvin kiivasta työtahtia ja uhkaa painostuksella niitä, jotka eivät ole valmiita tekemään ylitöitä esimerkiksi viikonloppuisin.
But over and above this large number of workers without job security, the company keeps up heavy pressure in terms of work, threatening to penalise people who are not available for overtime, including at weekends.
Kyseinen tilanne aiheuttaa suurta stressiä ja saa aikaan olosuhteet, jotka ovat omiaan aiheuttamaan työtapaturmia.
This situation causes major stress and creates an environment conducive to accidents.
Mitä yhteisön tukia Friedrich Grohe Portugal on saanut Águedan tehdastaan varten?
What funds did Friedrich Grohe Portugal receive for its Àgueda factory?
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä työntekijöiden oikeuksien puolustamiseksi?
What measures are going to be taken to protect the rights of the workers in question?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4429/06
WRITTEN QUESTION E-4429/06
Aihe: Liikkuvuus ja yhtäläiset oikeudet
Subject: Mobility and equal rights
Tilapäistyöntekijöiden syrjintäongelman ohella Alankomaissa on jatkuvasti erinäisiä ongelmia, jotka liittyvät kyseisessä Euroopan unionin jäsenvaltiossa asuvien Portugalin kansalaisten henkilöllisyyden toteamiseen.
In the Netherlands, over and above the problems and discrimination against temporary workers, there are various persistent problems with regard to identifying Portuguese citizens residing there.
Asioidessaan virastoissa (postissa, pankeissa ja muissa laitoksissa), joissa heitä vaaditaan todistamaan henkilöllisyytensä, heidän portugalilaista henkilöllisyystodistustaan ei hyväksytä, vaikka kyseinen asiakirja on riittävä matkustettaessa ja tehtäessä tilapäistyötä.
Many Portuguese citizens, in situations that require them to produce proof of identity (post offices, banks and other services), find that their Portuguese identity card is refused, although it is enough to enable them to travel and take temporary jobs.
Joihinkin paikkoihin on kiinnitetty julisteita, joissa tiedotetaan, että Alankomaissa ainoat hyväksytyt henkilöllisyystodistukset ovat
There are premises which display a poster stating that the only identification documents accepted in the Netherlands are: —
alankomaalainen ajokortti —
Dutch driving licence —
alankomaalainen henkilöllisyystodistus.
Dutch identity card
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä pyrkiäkseen ratkaisemaan kaikki edellä mainitut ongelmat, jotka koskevat Alankomaissa asuvia tilapäistyöntekijöitä ja muita Portugalin kansalaisia?
What measures are being taken to resolve all these problems faced by Portuguese temporary workers and other Portuguese citizens living in the Netherlands?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4432/06
WRITTEN QUESTION E-4432/06
esittäjä(t): Pervenche Berès (PSE)
by Pervenche Berès (PSE)
Aihe: Yritysrekisteriin liittyvät huijaukset
Subject: Company register fraud
Eräs ranskalainen yksityishenkilö otti minuun hiljattain yhteyttä vilpillisiä kaupallisia menettelyjä koskevassa kysymyksessä.
A French citizen recently alerted me to a company register fraud.
Hän kirjoitti, että Valenciassa, Espanjassa toimiva European City Guide ‑yhtiö oli lähettänyt hänelle vuonna 2004 yrityksensä yhteystiedoilla varustetun, esitäytetyn lomakkeen, joka pyydettiin palauttamaan, jotta tiedot voitaisiin, ilmeisesti kuluitta, sisällyttää erääseen eurooppalaiseen luetteloon.
He wrote to me, saying that the European City Guide company of Valencia (Spain) had sent him a form in 2004, already completed with the details of his company, which only needed to be returned in order to register, apparently free-of-charge, in a European catalogue.
Tämän jälkeen hän on saanut laskuja ja uhkauksia oikeustoimiin ryhtymisestä European City Guide ‑yhtiöltä sekä perintätoimistoilta, jotka väittävät hänen allekirjoittaneen sopimuksen.
He has since received invoices and threats of legal action from European City Guide and debt recovery agencies, claiming that he has signed a contract.
Hänestä tämä on hämmästyttävää, etenkin kun saatujen tietojen mukaan kauppasuhteiden sääntelystä vastaavat viranomaiset Italiassa ja katalonialaiset viranomaiset Barcelonassa ovat jo aiemmin luokitelleet tällaiset lomakkeet ja rekisteröintisopimukset vilpillisiksi.
This is even more astonishing to him as, according to his research, Italian authorities dealing with commercial relations and the Catalan authorities in Barcelona have already classed various versions of these registration forms/contracts as ‘fallacious’.
Kollegani Richard Corbett ilmoitti 3. huhtikuuta 2006 täysistunnossa pitämässään puheenvuorossa, että komission jäsen Marcos Kyprianou on ryhtynyt selvittämään tätä ongelmaa.
My colleague Richard Corbett announced, on 3 April 2006, during a statement in plenary, that Commissioner Marcos Kyprianou had undertaken to investigate the problem.
Marcos Kyprianou on itse asiassa lähettänyt hänelle useita kirjeitä, joissa korostetaan, että Espanjan viranomaiset ovat pyrkineet ratkaisemaan mainitun ongelman ja langettaneet jopa sakkoja, mutta että oikeudelliset menettelyt jatkuvat edelleen.
Mr Kyprianou has indeed written several letters to him, stating in particular that the Spanish authorities have attempted to deal with the problem, even going so far as to impose fines, but legal proceedings are still in progress.
Saamastani kirjeenvaihdosta käy kuitenkin ilmi, että menestys on ollut vaatimatonta.
The correspondence which I have received suggests that any success is mitigated.
Kollegani on pyytänyt minua erityisesti huolehtimaan siitä, että Euroopan parlamentti puuttuu asiaan lainsäädäntöteitse, jotta vältytään siltä, että European City Guide ‑yhtiön kaltaiset yhtiöt voivat jatkaa kyseenalaisia kaupallisia menettelyjään.
My correspondent has asked me in particular to undertake to ensure that the European Parliament takes legislative action to prevent companies such as European City Guide from continuing their dubious commercial practices.
Pyytäisin näin ollen komissiota ilmoittamaan, millaisia johtopäätöksiä se on tähän mennessä tehnyt näistä tutkimuksista ja katsooko se, että voidaan toimia vastaavalla tavalla ottaen huomioon lainsuojan, josta kuluttajat ovat jo pitkään saaneet nauttia postimyynnin osalta.
I would therefore ask the Commission to state what conclusions it has so far drawn from its investigations and whether it considers that action is possible under the legislative protection already enjoyed by consumers in the field of mail-order transactions.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4433/06
WRITTEN QUESTION E-4433/06
esittäjä(t): Tokia Saïfi (PPE-DE)
by Tokia Saïfi (PPE‑DE)
Aihe: Kehittyvät maat uusia avunantajia
Subject: Emerging countries as new donors
Yli puolet kehitysyhteistyöhön tarkoitetusta julkisesta tuesta tulee Euroopan unionilta ja se on näin ollen maailman suurin avunantaja.
Supplying more than half the global total, the European Union is the world's largest donor of public development aid.
Tämä asema ei ole kuitenkaan osoitus tehokkaasta johtajuudesta.
Nonetheless, this position does not translate into efficient leadership.
Itse asiassa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden kehitysyhteistyöpoliitikoiden johdonmukaisuuden puute vaikuttaa myönnetyn avun tehokkuuteen.
In fact, the lack of cohesion between development policies on an EU‑level and at national level reduces the effectiveness of the aid.
Samanaikaisesti maailmanlaajuisella tasolla mukaan on tullut uusia avunantajia, joita ovat Kiinan kaltaiset kehittyvät maat.
Alongside this, on a global scale, new donors are beginning to come forward in the form of emerging countries such as China.
Nämä maat ovat entistä laajemmin läsnä Afrikassa ja ”investoivat” tähän mantereeseen etenkin rakentamalla tieverkostoja.
These countries are making their presence increasingly felt in Africa and are ‘investing’ in the continent, notably through the construction of road infrastructure.
Edellä mainitut kehittyvät maat eivät useinkaan sovella samoja kriteerejä kuin EU myöntäessään tukea kehitysyhteistyöhön, sillä ne muun muassa huolehtivat heikommin ”hyvää hallintoa” koskevan kriteerin täyttymisestä.
In terms of granting aid, these emerging countries inevitably do not share the same criteria as the EU, for example being less concerned by the criterion of ‘good governance’.
Miten Euroopan unioni suhtautuu näihin uusiin avunantajiin?
What is the European Union's view on the existence of these donors?
Miten ja millä perusteella EU aikoo käydä vuoropuhelua näiden maiden kanssa?
How and on what basis does the EU envisage a dialogue with these countries?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4434/06
WRITTEN QUESTION E-4434/06
Aihe: Euroopan unionin rahoitus TEN-T-hankkeelle ”Kiinteä raide-maantieyhteys Fehmarnbeltin yli”
Subject: EU funds for the TEN-V project ‘The fixed Fehmarnbelt rail/road Link’
Onko Euroopan unioni jo luvannut konkreettisen prosenttiosuuden TEN-T‑hankkeen ”Kiinteä raide-maantieyhteys Fehmarnbeltin yli” tukemiseksi?
Has the EU already promised a fixed-percentage contribution towards the TEN-V project ‘The fixed Fehmarnbelt rail/road Link’ and if so, what does this amount to?
Jos on, mitä?
If so, what?
Onko hanketta tarkoitus tukea takauksen avulla vai Euroopan investointipankin varoilla?
Is the contribution to the financing of this project in the form of a guarantee, and also are EIB funds anticipated?
Onko hankkeelle jo vahvistettu Euroopan unionin maksutavat?
Have the EU's modes of payment for the project already been established?
Jos on, mitä maksusuorituksia on suunniteltu millekin menettelyn tai hankkeen vaiheelle?
If this is the case, which payments are planned for which stage in the proceedings/stage in the project?
Onko hankkeen kannattavuusarviointi komission käytettävissä?
Is the Commission producing a profitability estimate for the project?
Jos on, a) voiko yleisö tutustua siihen, b) mitä johtopäätöksiä komissio tekee siitä, varsinkin hankkeeseen mahdollisesti liittyvästä julkisen ja yksityisen sektorin välisestä yhteistyöstä?
If so, (a) is this readily available, (b) what conclusions does the Commission draw from this, particularly with regard to a possible contribution from Public Private Partnerships (PPPs)?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4435/06
WRITTEN QUESTION E-4435/06
(17. lokakuuta 2006)
(17 October 2006)
Aihe: Eurostatin keinot puuttua sairaaloiden uudelleenjärjestelyyn
Subject: Eurostat intervention mechanisms in hospital reorganisation