natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Miten suuri SIS II ‑järjestelmän talousarvio on, mistä määrärahoista on tähän mennessä käytetty minkä verran mihinkin ja miten suuria maksuja on vielä odotettavissa tai miten suuret kustannukset SIS I ‑järjestelmän mahdollisesta laajennuksesta arvioidaan aiheutuvan?
What is the budget for SIS II, what sums have already been diverted to it from what other budgets, and for what purposes, and what further payments are still likely to be required or, to put it another way, what costs would a possible decision to expand SIS I generate?
Miten aiotaan taata nykyaikaisten turvallisuusvaatimusten noudattaminen ja kuinka tehokkaasti aggressiivisia virushyökkäyksiä vastaan on suojauduttu?
How are modern security requirements going to be met and to what extent is the system protected against aggressive virus attacks?
Missä määrin on varmistettu, ettei tietokantojen ohjauksesta vastaavasta virastosta aiheudu päällekkäisyyksiä ja etteivät kustannukset lisäänny räjähdysmäisesti?
What steps has the Commission taken to ensure that the establishment of a 'database management agency' will not result in the duplication of work and a cost explosion?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0973/09
WRITTEN QUESTION E-0973/09
Aihe: Lasten pakkoavioliitot
Subject: Forced marriages involving children
Avioliiton kurjuudesta onnistutaan pakenemaan vain harvoin.
Reports about ‘child brides’ appear in the media all the time.
Eräs kymmenvuotias jemeniläistyttö sai kuitenkin avioeron ymmärtäväisen tuomarin ansiosta, vaikka lasten avioliiton vastaista lainsäädäntöä ei ole.
On the basis of the Sharia, and under the influence of archaic social structures and mores, countless children throughout the world are forced into marriage.
Esimerkiksi erään äidin nostama kanne kahdeksanvuotiaan tyttärensä avioliittoon vihkimisestä hylättiin sillä perusteella, ettei äiti voi nostaa kannetta tyttärensä puolesta ja että tytär voi tehdä sen itse murrosiän saavutettuaan.
Women and children are deprived of all rights and find themselves at the mercy of the system: for example, a mother’s appeal against the forced marriage of her eight-year-old daughter was rejected on the grounds that the mother could not bring an action on behalf of her daughter, who would have to take that step herself on reaching puberty.
Länsimaat eivät tietenkään voi muuttaa ylhäältä käsin asianomaisten valtioiden yhteiskunta‑ ja oikeusjärjestelmiä.
Naturally enough, the West cannot simply assume the moral high ground and impose changes on the social and legal systems of the countries concerned.
Maahanmuuton yhteydessä nämä ongelmat ovat kuitenkin kulkeutuneet myös Eurooppaan.
What is more, immigration has brought these problems to Europe itself.
Maahanmuuttajien pakkoavioliitot ovat ”muodissa”, koska avioliitto mahdollistaa laillisen maahanmuuton.
Forced marriages amongst immigrants are all the rage, since marriage represents a legal means of gaining entry to a Member State.
Asiantuntijoiden mukaan EU:ssa solmitaan yhä enemmän pakkoavioliittoja, joilla myös osoitetaan, ettei eurooppalaiseen yhteiskuntaan haluta integroitua.
Experts take the view that forced marriages — which also reflect a refusal to integrate — are more common in the EU than previously thought.
Onko EU:ssa tehty tutkimuksia lapsimorsiamista tai pakkoavioliitoista tai aiotaanko sellaisia tehdä?
Do studies of the phenomenon of child brides/forced marriages in the EU exist, or are such studies planned?
Miten EU:ssa pyritään estämään tämän ongelman leviäminen?
What steps are being taken at EU level to prevent this problem from spreading?
Aiotaanko ”pakkoavioliitosta” tehdä rangaistava teko koko EU:ssa?
Are there plans to introduce a criminal offence of ‘forcing children into marriage’ throughout the EU?
Miten komissio aikoo estää sen, että pakkoavioliitot ja perheväkivalta oikeutetaan EU:n alueella perinteisistä patriarkaalisista syistä tai näennäisesti uskonnollisin perustein?
What steps is the Commission taking to prevent patriarchal-traditional principles or supposedly religious arguments being invoked to justify forced marriages and domestic violence in the EU?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0974/09
WRITTEN QUESTION E-0974/09
Aihe: Islamin uskonnon opetus
Subject: Islamic religious instruction
”Kulttuurien välinen vuoropuhelu” on tähän mennessä toteutunut lähinnä siten, että islamilaiseen väestöön suhtaudutaan myötämielisesti (uskonnonopetus, moskeijat jne.), mutta toisin päin osoitetaan kehnosti suvaitsevaisuutta.
Hitherto, ‘intercultural dialogue’ has tended to involve concessions to the Islamic population (religious instruction, the building of mosques, etc.) which have hardly been matched by a willingness on the part of Muslims to display tolerance.
Nyt on noussut suuri häly tutkimuksesta, jonka mukaan joka viides koulussa islamin uskontoa opettavista henkilöistä ei hyväksy demokratiaa, koska se ei heidän mielestään sovellu yhteen islaminuskon kanssa.
In Austria, in keeping with the principle of religious freedom, Muslims are given Islamic religious instruction by teachers paid by the State.
Yli kahdeksan prosenttia islamin uskonnon opettajista piti ”ymmärrettävänä”, että islamin levittämisessä käytetään väkivaltaa.
Now, a study which claims that one in five Islamic religious instruction teachers questioned rejects democracy as irreconcilable with Islam has created a major controversy.
Koska islamin opettajat ovat kuitenkin tärkeitä tiedon levittäjiä Itävallan muslimien keskuudessa, on tärkeää, että he sitoutuvat julkisen koululaitoksen asettamiin tavoitteisiin (demokratian ja suvaitsevaisuuden opettamiseen).
However, since Islamic religious instruction teachers play an important role as opinion formers among Austrian Muslims, it is important that they should be committed to the objectives of the Austrian national school system (education in the values of democracy and tolerance).
Jokin aika sitten ilmestyi jo islamilaisia koulukirjoja, joissa yllytetään naisten vastaiseen asenteeseen ja muuhun vastaavaan.
Some time ago Islamic school books came to light which take a similar line to the teachers questioned, propagating, for example, attitudes hostile to women.
Myös uskonnon harjoittamisen vapaudella on oltava rajansa.
There must be limits to freedom of religion.
EU näyttää pikku hiljaa ymmärtävän tämän ja se onkin ryhtynyt toimiin moskeijoissa saarnaavia vihanlietsojia vastaan.
The EU seems to be slowly acknowledging this, as reflected in its moves to take action against preachers of hatred in mosques.
Aiotaanko islamin opetuksesta tai islamin uskonnon oppikirjoista tehdä EU:n laajuinen tutkimus näiden järkyttävien tutkimustulosten vuoksi?
In the light of the shocking findings of the study referred to above, are there plans to carry out an EU‑wide investigation into Islamic religious instruction and/or Islamic religious text books?
Aiotaanko EU:ssa ottaa käyttöön islamin opetusta koskevat laatukriteerit tai vastaavanlaiset arviointiperusteet?
Does the EU plan to introduce quality criteria or similar rules to govern Islamic religious instruction?
Onko arvioitu, kuinka suuri osa EU:ssa asuvista muslimeista kannattaa ääri-islamilaista maailmankatsomusta?
Are there estimates of the number of Muslims living in the EU who support radical Islamic views?
Mitä toimia EU aikoo toteuttaa, jotta myös muslimit oppivat arvostamaan EU:n jaloja arvoja – demokratiaa ja suvaitsevaisuutta?
What steps does the EU plan to take with a view to ensuring that our Muslim fellow citizens also come to respect the noble EU values of democracy and tolerance?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0975/09
WRITTEN QUESTION E-0975/09
Aihe: Alusten käytöstä poistaminen
Subject: Vessel decommissioning
Elefsinan sataman kapasiteetin määrä on enintään 250 käytöstä poistettua alusta.
The port of Elefsina has a capacity of up to 250 decommissioned vessels.
Jos alusten käytöstä poistaminen jatkuu samaa vauhtia, on tarpeen etsiä uusia paikkoja tähän tarkoitukseen.
If vessel decommissioning continues at the same rate it will be necessary to seek fresh locations for this purpose.
Missä määrin on tarpeellista saada paikallisviranomaisten suostumus ja keskustella asiasta paikallisten asukkaiden kanssa ennen kuin nimetään paikka alusten käytöstä poistamiselle ja millä toimenpiteillä varmistutaan siitä, että paikalliset asukkaat ovat perillä asioista?
To what extent is it necessary to obtain the agreement of the local authorities and hold prior consultations with local residents before designating a location for vessel decommissioning and what measures are taken to ensure that local residents are kept effectively informed? 3.
Lopuksi, onko komissio sitä mieltä, että tarvitaan yhteisön lainsäädäntöä, jossa määritellään perusehdot ja edellytykset alusten käytöstä poistamiselle?
In conclusion, does it consider it necessary to introduce Community legislation setting out terms and conditions for vessel decommissioning?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0976/09
WRITTEN QUESTION E-0976/09
Aihe: Kansallisten parlamenttien ”arkaluonteiset asiat”
Subject: National parliaments' ‘sensitive issues’
Kuinka monta ”arkaluonteista asiaa” (kuten vastauksessa kirjalliseen kysymykseeni E‑5473/06 kuvattiin) otettiin esille kansallisissa parlamenteissa vuosina a) 2006, b) 2007 ja c) 2008, mitä nämä asiat olivat ja mitä komissio teki niiden suhteen?
How many, and what were, the ‘sensitive issues’ (as described in answer to my Written Question E–5473/06) raised by national parliaments in (a) 2006, (b) 2007 and (c) 2008, and what did the Commission do?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0977/09
WRITTEN QUESTION E-0977/09
Aihe: Kansalliset parlamentit ja komissio
Subject: National parliaments and the Commission
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0978/09
WRITTEN QUESTION E-0978/09
Aihe: Komission kanssa eri mieltä olevat kansalliset parlamentit
Subject: National parliaments disagreeing with the Commission
Kuinka monta kertaa vuosina a) 2006, b) 2007 ja c) 2008 enemmistö kansallisista parlamenteista oli eri mieltä komission kanssa EU:n lainsäädännöstä?
On how many occasions in (a) 2006, (b) 2007 and (c) 2008, did a majority of national parliaments disagree with a Commission proposal for EU legislation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0979/09
WRITTEN QUESTION E-0979/09
Aihe: Kansallisten parlamenttien innokkain vastaaja
Subject: Largest respondent among national parliaments
Mikä kansallisista parlamenteista on vastannut useimmin komission lähettämiin EU:n lainsäädäntöä koskeviin ehdotuksiin?
Which national parliament has responded the most to proposals for EU legislation sent to it by the Commission?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0980/09
WRITTEN QUESTION E-0980/09
Aihe: Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti.ja komission ehdotukset
Subject: UK Parliament and Commission proposals
Voiko komissio toimittaa kattavan luettelon kaikista tapauksista, joissa Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti on vastannut komission lähettämiin Euroopan unionin lainsäädäntöä koskeviin ehdotuksiin?
Will the Commission provide a full list of all the occasions on which the UK Parliament has responded to proposals for EU legislation sent to it by the Commission?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0981/09
WRITTEN QUESTION E-0981/09
Aihe: Menettelyjä koskevat valitukset
Subject: Complaints about procedures
Ovatko kansalliset parlamentit valittaneet menettelyistä, joissa komission on kuultava niitä sen ehdotuksista EU:n lainsäädännöksi?
Have any national parliaments complained about the procedures for them to be consulted by the Commission on its proposals for EU legislation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0982/09
WRITTEN QUESTION E-0982/09
Ovatko kansalliset parlamentit valittaneet tavasta, jolla komissio on reagoinut niiden vastauksiin, jotka koskevat komission ehdotuksia EU:n lainsäädännöksi?
Have any national parliaments complained about the way in which the Commission has reacted to their response to its proposals for EU legislation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0983/09
WRITTEN QUESTION E-0983/09
Aihe: Kansallisten parlamenttien kuuleminen
Subject: Consulting national parliaments
Onko komissio tyytyväinen menettelyyn, jolla kansallisia parlamentteja kuullaan liittyen komission ehdotuksiin Euroopan unionin lainsäädännöstä?
Is the Commission satisfied with the procedure for consulting national parliaments on proposals for EU legislation from the Commission?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0984/09
WRITTEN QUESTION E-0984/09
Aihe: Hyyppien teurastaminen Ranskassa
Subject: Slaughtering of lapwings in France
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0985/09
WRITTEN QUESTION E-0985/09
Aihe: Laskentatoimen alan maailmanlaajuisen elimen (Association of Chartered Certified Accountants, ACCA) raportti
Subject: Association of Chartered Certified Accountants (ACCA) report
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0986/09
WRITTEN QUESTION E-0986/09
Aihe: Antisemitismi Euroopan unionissa
Subject: Anti-Semitism in the EU
Aikooko komissio antaa lausunnon antisemitismin kasvusta jäsenvaltioissa?
Will the Commission make a statement on the growth of anti-Semitism in Member States?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0987/09
WRITTEN QUESTION E-0987/09
Aihe: Toimittajien kuolemat Venäjällä
Subject: Deaths of journalists in Russia
Minkälaisia keskusteluja komissio on käynyt kampanjoivien toimittajien ja ihmisoikeusasianajajien murhista Venäjän hallituksen kanssa?
What conversations has the Commission had with the Government of Russia about the murders of campaigning journalists and human rights lawyers?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0988/09
WRITTEN QUESTION E-0988/09
Aihe: Juutalaisten boikotointi Italiassa
Subject: Jewish boycott in Italy
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0989/09
WRITTEN QUESTION E-0989/09
esittäjä(t): Madeleine Jouye de Grandmaison (GUE/NGL) , Paulo Casaca (PSE) , Fernando Fernández Martín (PPE-DE) , Alain Hutchinson (PSE) , Catherine Neris (PSE) ja Margie Sudre (PPE-DE)
by Madeleine Jouye de Grandmaison (GUE/NGL) , Paulo Casaca (PSE) , Fernando Fernández Martín (PPE‑DE) , Alain Hutchinson (PSE) , Catherine Neris (PSE) and Margie Sudre (PPE‑DE)
Aihe: Cariforum-valtioiden ja EU:n välinen talouskumppanuussopimus
Subject: CARIFORUM-EU Economic Partnership Agreement
Voiko komissio taata Euroopan parlamentille, että Karibian alueen maiden kehitystavoitteet ja viime kädessä YK:n vuosituhatjulistuksen kehitystavoitteiden käytännön toteutus vuoteen 2015 mennessä on ilmaistu ja huomioitu selkeästi Cariforum-valtioiden ja EU:n välisessä talouskumppanuussopimuksessa (kun otetaan huomioon, että kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat hyväksyneet kyseiset tavoitteet)?
Can the Commission assure the European Parliament that the Caribbean countries' development objectives and, ultimately, the achievement in practice of the Millennium Development Goals (MDG) by the year 2015 (which objectives have been approved by all the Member States) are addressed and taken into account in the Economic Partnership Agreement (EPA) between CARIFORUM and the European Union (EU)?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0990/09
WRITTEN QUESTION E-0990/09
Aihe: Satamien uudenaikaistamiseen suunnattavat julkiset varat
Subject: Public funds for modernisation of ports
Merenrantakaupunkien satamien toimintakyky on hyvin tärkeä Euroopan unionissa.
The port capacity of coastal cities in the European Union is very important.
Kun ajatellaan maita kuten Ranska, Italia, Kreikka, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta, on selvää, että yhteinen lähestymistapa satamien välisen liikenteen hallinnoinnissa ja kehittämisessä on oleellista.
One need only think of countries such as France, Italy, Greece, Germany and the United Kingdom to understand the value of a joint approach to the management and development of traffic between ports.
Jos tarkastellaan aikaa 11. syyskuuta 2001 jälkeen, Bremenin kaupunki on voinut käyttää merkittävän määrän (300 miljoonaa euroa) julkisia varoja tärkeimpien satamarakenteiden ylläpitämiseen ja kehittämiseen.
In the period since 11 September 2001, for example, Bremen has benefited from a massive amount of public funding (300 million euros) to support and develop its main port infrastructures.
Toisaalta kyseisen hansakaupungin säännöissä mainitaan selvästi, että meriliikennettä ja kauppaa on kehitettävä paitsi Bremenin, myös Saksan ja Euroopan hyväksi.
Furthermore, the statutes of the Hanseatic City clearly state that ‘maritime transport and trade should be developed for the benefit not only of Bremen, but also that of Germany and Europe’.
Samana ajanjaksona Italia sai 50 miljoonaa euroa varoja, jotka oli suunnattu noin kahdenkymmenen sataman (muun muassa Genova) yleiseen ja tekniseen uudenaikaistamiseen.
During the same period, Italy secured some 50 million euros of funding for the general and technical modernisation of around 20 of its ports (including Genoa).
Näin ollen vuosien kuluessa näiden kahden sataman kilpailukyvyn ero on jatkuvasti suurentunut.
Over the years, therefore, the competitive gap between the two ports has continued to widen.
Eikö komissio pidä edellä mainittu huomioon ottaen tarpeellisena ehdottaa tehokkaita toimia, joiden ansiosta kaikki Euroopan satamat voivat kehittyä yhdenmukaisesti?
In the light of the above, does the Commission not believe that measures are needed to enable all European ports to develop at a uniform rate?
Eikö sen mukaan satamien kilpailukyvyn pitäisi riippua niiden toiminnan tehokkuudesta eikä käytettävissä olevien varojen määrästä?
Does it not believe that the competitiveness of ports should be determined by their efficiency rather than the amount of funding they receive?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0991/09
WRITTEN QUESTION E-0991/09
Aihe: Hätätilanne työmarkkinoilla
Subject: Labour market crisis
Hätätilanne koskee suuria ja luonnollisesti pieniä yrityksiä, millä on huolestuttavia yhteiskunnallisia seurauksia euroalueen suurissa maissa.
The crisis is affecting large and, of course, small enterprises, with alarming social consequences for the major eurozone countries.
Luvut kertovat todellisesta hätätilanteesta työmarkkinoilla.
The statistics point to a genuine labour market crisis.
Vuotta 2010 koskevien ennusteiden mukaan kahden vuoden kuluttua työttömyysaste on yli 10 prosenttia, mikä merkitsee todellista taantumaa työmarkkinoilla, sillä näin palattaisiin vuosien 2003–2005 tasolle.
Forecasts for 2010 predict that within two years the unemployment rate could be over 10 %, a real decline in labour market terms as this would signal a return to 2003-2005 levels .
Korkeasta työttömyysasteesta ja ennen kaikkea nuorten työttömyydestä johtuva yleinen tyytymättömyys on saanut aikaan useita protesteja ja hallituksen vastaisia mielenosoituksia eri Euroopan maissa, mikä on tullut laajalti ilmi viimeaikaisista lehtikirjoituksista.
The social unrest caused by high unemployment, especially among young people, has prompted countless protests and anti-government demonstrations in various European countries, as widely reported in the press in recent times.
Lyhytaikaiset työsopimukset ovat lisääntyneet ja tuoreen yleistä mielipidettä koskeneen eurooppalaisen tutkimuksen mukaan eurooppalaisten pessimismi lähitulevaisuudestaan ei ole ollut näin voimakasta kahteenkymmeneen vuoteen.
Short-term contracts have been on the rise and, according to a recent analysis of public opinion polls in Europe, pessimism among Europeans regarding their immediate future is greater than it has been for the last 20 years.
Nuorten yhteiskunnallinen asema ja palkkanäkymät ovat usein heikommat kuin heidän vanhempiensa.
Young people's prospects in terms of social advancement and incomes are frequently worse than those of their parents.
Millaisen ohjelman komissio aikoo käynnistää, kun otetaan huomioon edellä mainittu tilanne työmarkkinoilla?
What programme will the Commission adopt to tackle the situation on the labour market?
Eikö komission mukaan olisi aiheellista ryhtyä vaikeuksissa olevien pankkien ja yritysten avustamisen lisäksi korvaustoimiin työmarkkinoilla kunnes talous pääsee jälleen käyntiin?
Does the Commission not think that, in addition to aid for banks and companies in difficulties, measures are also needed to assist the labour market, until such time as there is an upturn in the real economy?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0992/09
WRITTEN QUESTION E-0992/09
Aihe: Erot naisten ja miesten palkkauksessa
Subject: Difference in earnings between men and women
Niin koti- kuin ulkomaisissakin lehdissä näkyy edelleen juttuja naisten ja miesten välisestä syrjinnästä työpaikoilla.
Reports of discrimination between men and women at the workplace continue to make the headlines in the national and international press.
Viittaan tässä yhteydessä sukupuolten välisiin palkkaeroihin tilanteessa, jossa mies ja nainen ovat yhtä päteviä ja yhtäläisissä tehtävissä.
Of particular concern is the difference in earnings between the sexes in cases where the job and the qualifications needed are the same.
Italiassa ilmestyy lähiaikoina ISFOL:n (Työntekijöiden ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus) tekemä tutkimus, jonka mukaan joillakin aloilla, kuten kiinteistöalalla, vuokraustoiminnassa, tutkimuksessa, tietotekniikan alalla, rahoitustoiminnassa ja jalostusteollisuudessa palkkaerot liikkuisivat 20 ja 30 prosentin välillä.
A study is being published in Italy by the Institute for the Development of Vocational Training for Workers (ISFOL), which finds that earnings differences of between 20 and 30 % persist in a number of sectors, including real estate, rentals, research, informatics, financial activities and processing industries.
Tasa-arvo ei toteudu myöskään kaupan, liikenteen eikä viestinnän alalla, vaikka ero onkin niissä pienempi (8–10 %).
Nor is equal pay to be found in the commerce, transport or communications sectors, even if the disparities are less marked (between 8 and 10 %).
Se, onko naisia alalla paljon vai vähän, ei näytä vaikuttavan palkkaeroihin, mikä käy ilmi 20 prosentin erosta opetus‑, terveydenhuolto‑ ja sosiaalitoimen aloilla.
The extent to which women are represented in a sector does not seem to influence differences in earnings, as is shown by the 20 % gap in the health education and social welfare sectors.
Ratkaisevaa näyttää sen sijaan olevan ammattien edellyttämä pätevyys: niissä ammateissa, joissa pätevyysvaatimukset ovat pienemmät, palkkaerot kasvavat.
Instead, the crucial factor appears to be the level of qualifications needed for a particular profession.
Eikö komissio katso, että niin kauan kuin tällaisia palkkaeroja on olemassa, naisia ei asianmukaisesti rohkaista pyrkimään minkään tasoiselle ammatilliselle uralle?
Does the Commission not think that, for as long as such earnings differences persist, women will not have sufficient incentives to pursue a professional career at any level?
Miten komissio aikoo vahvistaa olemassa olevia ohjelmia (esim. Progress, Euroopan tasa-arvoinstituutti, eurooppalainen Naiset päätöksenteossa ‑verkosto), jotta taattaisiin se, että samoista tehtävistä maksetaan kaikille samansuuruista palkkaa, ja samalla varmistettaisiin kasvun, työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edellytykset, jotka ovat nykyisen talouskriisin aikana entistä merkityksellisempiä?
What will it do to strengthen existing programmes (e.g. Progress, European Institute for Gender Equality, European network of women in decision-making) so as to guarantee equal pay for equal work and thus also provide the conditions for growth, employment and social cohesion, which are increasingly important at this time of economic crisis?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0993/09
WRITTEN QUESTION E-0993/09
Aihe: Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen teräskiista
Subject: Steel war between the European Union and the United States of America
Muutama päivä sitten Yhdysvaltojen edustajainhuone hyväksyi 819 miljardin dollarin talouden elvytyssuunnitelman.
A few days ago, the United States House of Representatives approved an USD 819 billion economic stimulus package.
Suunnitelma on nyt senaatin käsiteltävänä, joka voi vielä tiukentaa sitä: tekstissä määrätään, että liittovaltion varoilla rahoitetuissa hankkeissa ja infrastruktuureissa tulee käyttää vain Yhdysvalloissa tuotettua rautaa ja terästä.
The plan is now being examined by the Senate, which could make it even more stringent.
Tällöin eurooppalaiset tuottajat (muiden muassa) suljettaisiin raudan ja teräksen tuotannon suurimpiin lukeutuvilta markkinoilta.
The bill apparently stipulates that projects and infrastructures financed from federal funds must use only iron and steel produced in the USA.