natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Millä oikeuskeinoilla huoltoasemayrittäjät, joilla ei ole enää lupaa myydä moottoritiemaksutarroja Itävaltaan, voivat vaikuttaa ASFINAG:in toimintaan niin, että tarrojen myynti olisi jälleen mahdollista?
What scope do filling station operators who are no longer allowed to sell toll stickers for Austrian motorways have for legal action to force ASFINAG to restore their licences?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4198/09
WRITTEN QUESTION E-4198/09
Aihe: Ap Tibet
Subject: Ap Tibet
Voiko komissio selittää, miksi se vaatii varojen ja juridisten kulujen palauttamista Yhdistyneen kuningaskunnan hyväntekeväisyysjärjestöltä Ap Tibetiltä, joka teki yhteistyötä Dalai Laman Tiibetin avustuskomitean kanssa, kun se hyväksyi, tarkasti ja lopetti useita hankkeita riittävinä?
Can the Commission please explain why it is demanding repayment of monies and legal costs from the British charity ApTibet, which worked with the Dalai Lama's Tibetan Relief Committee, when it approved, inspected and signed off as satisfactory a number of the projects?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4199/09
WRITTEN QUESTION E-4199/09
Jokin aika sitten arvostettu ruotsalainen sanomalehti Aftonbladet julkaisi artikkelin, jossa kerrottiin, että useiden eri palestiinalaislähteiden mukaan Israelin armeijan jäsenet poistavat surmattujen palestiinalaisten elimiä.
Aftonbladet — a serious Swedish newspaper — recently published an article quoting various Palestinian sources indicating that Israeli military personnel had removed organs from the bodies of dead Palestinians.
Tämä artikkeli aiheutti kauhistuneita reaktioita israelilaisten keskuudessa.
The article elicited shocked reactions from Israel.
Myöskään ruotsin suurlähetystö Tel Avivissa ei asettunut tukemaan artikkelia.
The Swedish Embassy in Tel Aviv, too, distanced itself from the article.
Sanomalehti Aftonbladet asettui kuitenkin edelleen toimittajiensa ja artikkelinsa taakse.
However, the newspaper stood by the journalist and the article.
Onko komissio tietoinen tästä artikkelista?
Is the Commission aware of the article?
Mihin toimenpiteisiin komissio mahdollisesti ryhtyy?
Has the Commission taken any action in response to it, and if so, what?
Tukeeko komissio vaatimuksia asian riippumattomasta kansainvälisestä tutkimisesta?
Does the Commission support the call for an independent international inquiry into the matter?
Mikäli kyllä, mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä?
If so, what action will it take in this connection?
Mikäli ei, millä perusteilla?
If not, why not?
Onko komissio valmis ottamaan tämän asian puheeksi assosiaatiosopimuksesta neuvoteltaessa?
Will the Commission raise this issue during talks connected with the Association Agreement?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4200/09
WRITTEN QUESTION E-4200/09
Aihe: Korkeat venäläiset tuontiverot
Subject: High Russian import duties
Venäjän markkinoiden huono läpinäkyvyys on jo entuudestaan tuttu ongelma.
The problem of protection of the Russian market is well known.
Myös länsiflaamilainen yritys ”Case New-Holland” joutui venäläisen protektionismin uhriksi.
The West Flemish business Case New-Holland is among the victims of Russia's protectionist policy.
Vielä vähän aikaa sitten Venäjällä oli tärkeät myyntimarkkinat tälle leikkuupuimurien valmistajalle.
Until recently, Russia was an important market for this producer of combine harvesters.
Tilanne muuttui rajusti, kun Venäjä nosti 1. tammikuuta kuluvaa vuotta tuontiveron 30 000 euroon leikkuupuimuria kohti.
This state of affairs has changed drastically, as Russia has been levying an import duty of EUR 30000 per combine harvester since 1 January this year.
Ymmärrettävästi tämä päätös vaikutti äärimmäisen kielteisesti kyseisen länsiflaamilaisen yrityksen toimintaan.
It goes without saying that this decision has had an enormous impact on employment at the West Flemish business.
Koska kyse ei ole yksittäistapauksesta, komissiota pyydetään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
As this is not an isolated instance: 1.
Onko komissio tietoinen näistä venäläisistä kauppamenettelyistä?
Is the Commission aware of these Russian trade practices?
Mikäli on, mihin korjaaviin toimenpiteisiin komissio on jo ryhtynyt? 2.
If so, what steps has the Commission taken to remedy the situation? 2.
Onko komissio valmis ottamaan asian esille Venäjän kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen puitteissa?
Will the Commission raise this issue in connection with the partnership and cooperation agreement with Russia?
Jos on, milloin asiaa voidaan käsitellä? 3.
If so, when can it do so? 3.
Venäjä ei kuulu tällä hetkellä Maailman kauppajärjestöön, mutta se neuvottelee kuitenkin molemminpuolisesti EU:n kanssa mahdollisista liittymistavoista.
Russia is not yet a member of the World Trade Organisation but is engaged in bilateral negotiations with the EU on the possible conditions of accession.
Onko komission mielestä mahdollista ottaa tilanne puheeksi näiden neuvottelujen yhteydessä?
Could the Commission raise the above issue during these negotiations?
Jos on, milloin? 4.
If so, when can it do so? 4.
Mitä muita mahdollisuuksia komissio näkee vaatia Venäjää luopumaan tällaisesta protektionistisesta politiikasta?
How else could the Commission urge Russia to abandon this protectionist policy?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4201/09
WRITTEN QUESTION E-4201/09
Aihe: Asetus 504/2008 – Hevoseläinten tunnistus
Subject: Regulation (EC) No 504/2008 — identification of equidae
Heinäkuun 1. päivästä 2009 lähtien kaikilla hevoseläimillä on komission asetuksen (EY) N:o 504/2008 EUVL L 149, 7.6.2008, s. 3. mukaan Belgiassa oltava passi ja mikrosiru.
As from 1 July 2009, all equidae in Belgium are required to have a passport and a chip, pursuant to Regulation (EC) No 504/2008 OJ L 149, 7.6.2008, p.
Asetus näyttää perustuvan oletukselle, että kaikki hevoseläimet lopulta päätyvät elintarvikeketjuun.
However, the regulation seems to be based on the assumption that all equidae will ultimately enter the food chain.
Tämä ei kuitenkaan aina pidä paikkaansa kotieläiminä pidettävien hevoseläinten (esim. ponien, aasien jne.) kohdalla.
Yet this is not always true of equidae (e.g. ponies, donkeys, etc.) which are kept as pets.
Ne eivät muodosta uhkaa elintarviketurvallisuudelle, sillä teurastamoissa työskentelevät eläinlääketieteen asiantuntijat automaattisesti hylkäävät kaikki tunnistamattomat eläinyksilöt ja siten ne eivät voi päätyä elintarvikeketjuun.
They present no threat to food safety, as any unidentified animal is automatically rejected by the veterinary expert at a slaughterhouse and thus cannot enter the food chain.
Toisaalta on olemassa myös muita keinoja taata elintarviketuotantoon käytettävien eläinten jäljitettävyys.
On the other hand, other methods also exist to guarantee traceability of such animals.
Vaatimus hankkia kallis passi ja mikrosiru tällaisille eläimille tuntuu siksi suhteettomalta.
The costly requirement to obtain a passport and chip for such animals therefore seems disproportionate.
Kun asetusta luonnosteltiin, harkitsiko komissio poikkeuksen tekemistä lemmikkeinä pidettävien hevoseläinten kohdalla?
When drafting the regulation, did the Commission consider making an exception for equidae kept as pets?
Mikäli kyllä, miksi tätä poikkeusta ei sisällytetty asetukseen?
If so, why was such an exception not incorporated in the regulation?
Asetuksen 12 artikla käsittelee vaihtoehtoisia tunnistusmenetelmiä.
Article 12 of the regulation concerns alternative identification methods.
Onko mikään jäsenvaltio vedonnut tähän artiklaan, ja jos on, niin mikä?
Have any Member States invoked this article, and if so, which?
Mitä vaihtoehtoisia menetelmiä nämä jäsenvaltiot käyttävät?
What alternative methods are these Member States using?
Aikoo komissio harkita – tai harkita uudelleen – poikkeuksen tekemistä kotieläiminä pidettäville hevoseläimille tulevaisuudessa?
Will the Commission consider — or reconsider — making an exception in future for equidae kept as pets?
Mikäli kyllä, onko uudistuksen aikataulusta jo päätetty?
If so, has any timetable already been adopted for a possible revision?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4202/09
WRITTEN QUESTION E-4202/09
Aihe: Euroopan parlamentin vaalit
Subject: European elections
Maastrichtin sopimuksesta (1992) lähtien kaikilla EU:n kansalaisilla on ollut oikeus äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa toisessa EU:n jäsenvaltiossa sillä edellytyksellä, että he asuvat kyseisessä valtiossa.
Since the time of the Maastricht Treaty (1992), all EU citizens have had the right to vote in European elections in another EU Member State, provided that that is where they are resident.
Monet eurooppalaiset haluavat hyödyntää oikeuttaan, mutta heillä ei ole riittävästi tietoa siitä, miten he voivat käyttää äänioikeuttaan.
Many Europeans wish to take advantage of this but do not have enough information about how they can exercise their right to vote.
Tämä on myös helppo havaita alhaisista äänestysprosenteista kaikissa jäsenvaltioissa kesäkuun 2009 vaaleissa.
This is also apparent from the low turnout figures in all Member States in the elections of June 2009.
Lisäksi rekisteröintikäytännöt 27 jäsenvaltiossa vaihtelevat suuresti, sillä jokainen jäsenvaltio soveltaa omaa kansallista vaalilainsäädäntöään, ja yhdenmukaisuutta käytännöissä ei ole.
Moreover, registration procedures in the 27 Member States vary widely, because each Member State applies its national electoral law, so that there is no harmonisation.
Joissain valtioissa kansalaisten on haettava erityinen lomake paikallisviranomaisten toimistosta; toisissa maissa taas on rekisteröidyttävä postitse tai internetissä ja joissain valtioissa taas asukkaat rekisteröityvät automaattisesti. —
In some countries, for example, citizens must collect a special form from the offices of a local authority, in other countries they have to register by post or online, in some countries permanent residents are automatically registered. —
Äänestäjien rekisteröintiajankohtakin vaihtelee: joissain jäsenvaltioissa rekisteröinti 15 päivää ennen vaaleja riittää, kun taas toisissa on rekisteröidyttävä viimeistään 31. päivä joulukuuta vaaleja edeltävänä vuonna. —
The date by which voters have to register also varies: in some Member States 15 days before the elections is sufficient while in other countries it is necessary to register by 31 December of the year before the elections. —
Lopuksi myös edellytykset rekisteröinnille vaihtelevat suuresti.
Finally, the criteria for eligibility to register vary enormously.
Joissain valtioissa vaaditaan, että äänestäjä on asunut maassa vähintään kolme kuukautta, toisissa maissa vähimmäisaika on 45 päivää, toisissa kuusi kuukautta ja joissain jopa yli kaksi vuotta.
In some countries it is necessary to have been resident for more than three months in order to vote, in others more than 45 days, more than six months or even more than two years.
Aikooko komissio ehdottaa lainsäädännön yhdenmukaistamista, jotta äänioikeudet olisivat avoimempia kaikille EU:n kansalaisille, mikä helpottaisi äänestämistä tai ylipäätään mahdollistaisi äänestysoikeuden käyttämisen?
Will the Commission propose harmonised legislation to make voting rights more transparent for all EU citizens, to facilitate voting better or even to make the right enforceable?
Missä määrin joidenkin jäsenvaltioiden määräykset ovat jopa perustamissopimuksen vastaisia?
To what extent do the existing provisions in certain countries even violate the Treaty?
Viimeksi pidettyjen Euroopan parlamentin vaalien jälkeen EU:n kansalaisilta saatiin useita valituksia siitä, että he eivät olleet voineet äänestää koti- tai asuinmaassaan.
During the last European elections, many complaints were also received from EU citizens who had been unable to vote either in their home country or in their country of residence.
Toisinaan tämä johtui yllä mainituista, eri lainsäädännöistä johtuvista ongelmista, mutta toisinaan syynä oli se, että suurlähetystöt ja konsulaatit eri jäsenvaltioissa antavat hyvin vähän tietoja, eivät lainkaan tietoja tai antavat tietoja vasta liian myöhään.
The above problems arising from differences in legislation were sometimes responsible, but so was the fact that embassies and consulates in the various Member States provide little information, no information at all or provide it too late.
Miten komissio aikoo korjata tätä tilannetta?
What does the Commission propose to do to remedy this situation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4203/09
WRITTEN QUESTION E-4203/09
Monet eurooppalaiset haluavat hyödyntää tätä oikeutta, mutta heillä ei ole riittävästi tietoa siitä, miten he voivat käyttää äänioikeuttaan.
Many Europeans wish to take advantage of this but do not have enough information about how they can exercise their right to vote.
Kuinka monta kunkin jäsenvaltion kansalaista asuu toisessa jäsenvaltiossa? —
how many citizens per Member State are resident in another Member State? —
Kuinka moni näistä kunkin jäsenvaltion kansalaisista äänesti kotimaassaan (postitse, sähköpostitse, palaamalla kotiin jne.)? —
how many of those citizens per Member State voted in their home country (by post, by e-mail, by returning home, etc.)? —
Kuinka moni äänesti asuinmaassaan? —
how many voted in their country of residence? —
Tietääkö komissio, mitkä viranomaiset kotimaissa yrittivät kannustaa äänestäjiä äänestämään kotimaassaan tai asuinmaassaan tai järjestivät jonkinlaisen kampanjan tässä tarkoituksessa?
does the Commission know which authorities in the home countries made an effort or organised some kind of campaign to encourage voters to vote in their country of origin or residence? 2.
2. eri jäsenvaltioissa asuvien EU:n kansalaisten asuinmaan näkökulmasta seuraavista: —
From the point of view of the country of residence of EU citizens in the various Member States: —
Kuinka monta EU:n kansalaista kussakin jäsenvaltiossa asuu kansalaisuuksittain (esimerkiksi kuinka monta italialaista Belgiassa, Alankomaissa, Saksassa jne.)? —
how many EU citizens are resident in each Member State, by nationality (e.g. how many Italians in BE, NL, DE, etc.)? —
Kuinka moni heistä äänesti omassa jäsenvaltiossaan (postitse, sähköpostitse, palaamalla kotiin jne.)? —
how many of them voted in their own Member State (by post, by e-mail, by returning home, etc.)? —
Tietääkö komissio, mitä kampanjoita asuinmaat järjestivät kannustaakseen äänestäjiä äänestämään heidän asuinmaassaan?
does the Commission know what campaigns were organised by countries of residence to encourage voters to vote in their country of residence?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4204/09
WRITTEN QUESTION E-4204/09
Aihe: Baxterin tutkinta
Subject: Investigation into Baxter
Itävallassa ollaan ilmeisestikin suorittamassa rikostutkintaa lääkeyritys Baxterin toiminnasta, sillä sen epäillään olevan vastuussa lintuinfluenssan saastuttamien rokotteiden levittämisestä.
Apparently, a criminal investigation is under way into the pharmaceutical company Baxter in Austria because it is suspected of bearing a certain responsibility for distributing vaccines contaminated with bird-flu.
Sekä Ruotsissa että Saksassa sanotaan tutkittavan, voidaanko Baxterin lupa levittää rokotteita perua ainakin siksi aikaa, kun rikostutkinta on käynnissä.
Both in Sweden and in Germany, it is said that it is being investigated whether Baxter's licence to distribute vaccines can be withdrawn, at least while the criminal investigation is in progress.
Voiko komissio vahvistaa, että Baxterin toiminnasta on käynnissä rikostutkinta Itävallassa?
Can the Commission confirm that a criminal investigation into Baxter is in progress in Austria?
Mikä on tutkinnan tarkka kohde?
What is the precise subject of the investigation?
Milloin päätöstä odotetaan?
When is a ruling expected?
Voiko komissio vahvistaa, tutkitaanko Ruotsissa ja Saksassa sitä, voidaanko Baxterin lupa levittää rokotteita perua edes väliaikaisesti?
Can the Commission confirm whether it is being investigated in Sweden and Germany whether Baxter's licence to distribute vaccines can be withdrawn, temporarily at least?
Mikäli on, mihin johtopäätöksiin komissio tästä tulee suhteessa Baxterin rokotteiden levittämiseen EU:n jäsenvaltioissa?
If so, what conclusions does the Commission draw from this regarding the distribution of vaccines in EU Member States by Baxter?
Mikäli on, mihin johtopäätöksiin komissio tästä tulee suhteessa influenssa A(H1N1):n hoitoon?
If so, what conclusions does the Commission draw from this regarding the specific treatment of Mexican flu?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4205/09
WRITTEN QUESTION E-4205/09
Aihe: Atalantan tarjoama suojelu
Subject: Protection by Atalanta
Huhtikuun 18. päivänä 2009 merirosvot kaappasivat ruoppausalus Pompein Somalian rannikolla.
On 18 April 2009, the dredger Pompei was seized by pirates off the coast of Somalia.
Aluksessa oli kymmenen hengen miehistö, josta kaksi oli flaameja.
There were ten crew on board, including two Flemings.
Ennen kaappausta aluksen omistajat, yritykset DEME ja De Nul, olivat pyytäneet suojelua Atalantalta, EU:n sotilasoperaatiolta merirosvouden torjumiseksi.
Before the seizure, the owners of the vessel, the firms DEME and De Nul, had requested protection from Atalanta, the EU's military operation against piracy.
Suojelupyyntö kuitenkin torjuttiin, koska aluksen reitin väitettiin kulkevan suuren riskin alueen ulkopuolella.
However, the request for protection was rejected because the vessel's route was allegedly outside the high-risk area.
Millä perusteilla päätetään, hyväksytäänkö vai torjutaanko suojelupyyntö?
What criteria are used to decide whether to accept or reject a request for protection?
Mitkä edellytykset ruoppausaluksen on täytettävä, jotta se saa suojelua?
With what conditions must a dredger comply in order to obtain protection?
Tekikö Atalanta väärän päätöksen Pompein tapauksessa?
Did Atalanta take the wrong decision in the specific case of the Pompei?
Kuka on vastuussa tehdystä päätöksestä ja sen tunnetuista seurauksista?
Who is responsible for the decision which was taken and for its consequences, with which we are familiar?
Kuka huolehtii kaappauksesta aiheutuneista lisäkustannuksista?
Who bears the additional costs arising from the seizure: —
Onko yrityksille ja miehistölle suoritettavasta korvauksesta määrätty? —
Is there any provision for compensation for the firms and the crew? —
Miehistö on 71 päivän vankeuden ja puutteen jälkeen henkisesti huonossa kunnossa.
After 71 days' captivity and privation, the crew are in a poor condition mentally.
Kuluu kuukausia ja ehkä jopa vuosia ennen kuin he toipuvat.
It will take months and perhaps even years for them to recover.
Kuka tarjoaa psyykkistä apua työntekijöille, maksaa heidän palkkansa vankeusajalta ja mahdollisesti kuntoutuksen aikana heidän vapauttamisensa jälkeen ja niin edelleen?
Who is providing psychological assistance to the employees, paying their wages for the period of captivity and possibly during a rehabilitation period after their release, and so on?
Suojelupyyntö hyväksytään siviilialuksen haavoittuvuuden ja paikalla olevien taistelualusten käytettävyyden perusteella EU:n neuvoston vahvistamat prioriteetit ja neuvoston määrittelemät maantieteelliset rajat huomioon ottaen.
The criteria applied when deciding whether to accept a request for protection are the vulnerability of the commercial vessels and the availability of combat vessels in the area concerned, bearing in mind the priorities laid down by the EU Council and within the geographical limits set by the Council.
Pompei ei ollut Euroopan unionin johtamien merivoimien toiminta-alueella.
The Pompei was not in the European naval force's area of operations.
Euroopan unionin merivoimia ei voida pitää vastuussa siitä, mitä tapahtuu EU:n vahvistaman toiminta-alueen ulkopuolella.
The EU force cannot be held responsible for events which take place outside the area of operations defined by the EU.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4206/09
WRITTEN QUESTION E-4206/09
Aihe: RFID-teknologia – Läpinäkyvät kansalaiset
Subject: RFID technology — the transparent citizen
Radiotaajuustunnistus (Radio Frequency Identification – RFID) mahdollistaa tietojen luvun ja tallentamisen ilman kosketusta tai näkökontaktia.
Radio Frequency Identification (RFID) technology makes it possible to read and store data remotely, without physical or visual contact being required.
RFID-tunnisteita voidaan kiinnittää tavaroiden lisäksi myös ihmisiin tai eläimiin.
RFID tags can be attached to goods, but also to people or animals.
Tämä teknologia on eittämättä hyödyllinen jakelu- ja logistiikka-alalla ja (myymälä)varkauksien torjunnassa, mutta siitä ei ole saatavana puolueetonta tietoa.
Although this technology certainly has a role to play in the distribution and logistics sector and in the fight against shoplifting and theft, and although its use in certain clearly defined circumstances, for example, in ski lifts, car parks or libraries, is unobjectionable, objective information about its broader implications is hard to come by.
Tunnisteen rajoitettu käyttö, esimerkiksi hiihtohisseissä, parkkihalleissa tai kirjojen lainauksessa, on täysin hyväksyttävää.
Data protection agencies and critics of these new technologies have long been urging that the public should be told when RFID tags or readers are attached to products or objects.
Tietosuojaelimet ja tällaisten uusien teknologioiden arvostelijat ovat jo pitkään vaatineet, että kansalaisille on kerrottava, jos tuotteet tai esineet on varustettu RFID-tunnisteilla tai lukulaitteilla.
Concerns have been voiced, for example, about proposals to incorporate RFID technology into coins and banknotes (Japan) and to use RFID technology to improve safety (BMW is researching ways of making pedestrians visible to drivers through the incorporation of RFID chips in clothing).
Huolta herättävät esimerkiksi suunnitelmat käyttää RFID-tunnisteita maksuvälineissä (esim. Japanissa) mutta myös turvallisuustason parantamiseksi (esim. BMW tutkii, miten kuljettajat voivat havaita jalankulkijat näiden vaatetukseen kiinnitetyn RFID-sirun avulla).
Applications such as these would make it possible to monitor a person's every movement: for example, by tracking an item of clothing (e.g. shoes) individuals could, unbeknownst to them, be placed at specific events, such as political meetings.
Tällaiset sovellukset mahdollistaisivat yksilöiden jatkuvan valvonnan.
At present, attempts are being made to play down fears of this kind by means of references to the ‘high costs’ involved.
Esineiden (esim. kenkien) tunnistaminen voisi kytkeä ihmiset heidän tietämättään tiettyihin tapahtumiin, kuten poliittisiin kokouksiin.
However, in the technology sector in particular things can change very quickly, as developments involving pocket calculators, computers, etc. have shown.
Eräässä saksalaisessa tavaratalossa RFID:tä on väitetty testatun jo käytännössä.
RFID technology is reportedly already being tested in a German department store.
Miten EU suhtautuu RFID-teknologiaan?
What is the EU's stance on RFID technology?
Onko jo annettu säännöksiä, joilla säädetään RFID:n avulla asiakkaista saatavia tietoja (esim. missä lähetin sijaitsee, mitä tietoja tallennetaan ja miten se voidaan poistaa tai kytkeä pois päältä)?
Have rules already been laid down governing the provision of information to customers about the use of RFID technology (e.g. where the transponder is located, what kinds of data are being stored, and how the transponder can be removed or deactivated)?
Missä määrin EU:ssa aiotaan estää se, että tämän ja/tai muiden teknologioiden avulla orwellilaiset visiot toteutuvat?
What steps can be taken in the EU to prevent the Orwellian visions conjured up by these and other technologies from becoming a reality?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4207/09
WRITTEN QUESTION E-4207/09
esittäjä(t): Martin Ehrenhauser (NI) ja Hans-Peter Martin (NI)
by Martin Ehrenhauser (NI) and Hans-Peter Martin (NI)
Aihe: EU:n virkamiesten sairaslomat
Subject: European officials' sick leave
Kuinka moni neuvoston virkamies oli vuosina 2007, 2008 ja 2009 sairaslomalla?
How many European Council officials took sick leave in 2007, 2008 and 2009?
Kuinka suuret kustannukset aiheutuivat neuvoston virkamiesten sairaslomista vuosina 2007, 2008 ja 2009?
What was the cost of sick leave taken by European Council officials in 2007, 2008 and 2009?