natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tietääkö neuvosto, miten tuleva puheenjohtajamaa Ruotsi aikoo toimia asiassa?
Of what considerations on the part of the forthcoming Swedish presidency in this connection is the Council aware?
Arvoisalle parlamentin jäsenelle annetaan tiedoksi, että neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion ylläpitämien verkkosivustojen luominen, rahoittaminen ja hallinnoiminen on tämän jäsenvaltion vastuulla.
The Honourable Member is informed that websites run by the Member State holding the Council Presidency are set up, financed and managed under the responsibility of that Member State.
Neuvosto ei ole mitenkään vastuussa puheenjohtajavaltion verkkosivustoista eikä siten myöskään kyseisten sivustojen kielijärjestelyistä, jotka ovat puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion asia.
The Council does not bear any responsibility for Presidency websites, including the choice of the language regime applied on those websites, which is a matter for the Member State holding the Presidency.
Neuvoston jäsenille tiedotettiin 26.1.2009 Euroopan parlamentin 20.11.2008 antamasta päätöslauselmasta, joka koskee kantelun 1487/2005/GG perusteella laadittua Euroopan oikeusasiamiehen erityiskertomusta.
On 26 January 2009 the members of the Council were informed of the European Parliament resolution of 20 November 2008 relating to the Ombudsman's special report in complaint 1487/2005/GG.
Edellä mainituista syistä neuvoston ei ole mahdollista ryhtyä mihinkään toimiin Euroopan parlamentin päätöslauselman johdosta.
Nevertheless, for the reasons mentioned above, the Council is not in a position to follow up on the European Parliament's resolution in any other way.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0643/09
WRITTEN QUESTION E-0643/09
Aihe: Työttömille tarkoitetut ammatillisen koulutuksen ohjelmat
Subject: Professional training programmes for the unemployed
Lissabonin strategian mukaan työllisyyden turvaaminen on Euroopan unionin poliittinen painopistealue kasvavan ja sosiaalisesti osallistavan yhteiskunnan saavuttamiseksi.
The ‘Lisbon Strategy’ sets the European Union the political priority of safeguarding jobs as a basis for a society geared to development from which no-one is excluded.
Kreikassa asiaa koskevia infrastruktuureja vahvistavat ja työttömyyttä torjuvat hankkeet on rahoitettu Työllisyys ja ammattikoulutus ‑toimenpideohjelmasta ja työllisyyttä koskevasta kansallisesta toimintasuunnitelmasta.
In Greece the ‘Employment and Vocational Training’ Sectoral Operational Programme and the National Action Plan for Employment have funded projects to strengthen the relevant infrastructures and address unemployment.
Toimet on suunnattu työttömille, joko pitkäaikaistyöttömille tai heikossa asemassa oleviin sosiaalisiin ryhmiin kuuluville työttömille, jotta he voivat hankkia työkokemusta ja pystyvät helpommin sopeutumaan työmarkkinoiden tarpeisiin ja vaatimuksiin.
For example, measures are being taken targeting either the long-term unemployed or unemployed persons from vulnerable social groups to help them obtain professional experience so that they can adjust more easily to the needs and demands of the labour market.
Kuitenkin ohjelmien kesto (useita kuukausia), ohjelmiin osallistuville henkilöille maksettavan korvauksen pienuus, henkilöille kuuluvien sosiaalisten ja ammatillisten oikeuksien täydellinen puuttuminen ja se, että ohjelmat on pääosin tarkoitettu täyttämään julkisen sektorin työpaikat laajassa merkityksessä, osoittaa ohjelmien toimimattomuuden.
However, there are signs that these measures are working properly: in particular the fact that these programmes last for many months, the very low wages paid to participants, the complete absence of social security and labour rights for participants and the fact that most of them find positions in the broader public sector.
Tunteeko komissio näiden ohjelmien eri osatekijät, kuten ohjelmiin määrättyjen yhteisön varojen ja kansallisten varojen määrän, ohjelmiin hyväksyttyjen henkilöiden määrän, valintaperusteet, useamman kerran ohjelmiin hyväksyttyjen henkilöiden määrän ja niiden henkilöiden määrän, jotka ovat saaneet pitää saman työpaikan pidempään erityisesti julkisella sektorilla? —
Is the Commission aware of various qualitative data relating to these programmes, for example, the amount of Community and national spending on them, the number of persons who have benefited, selection criteria, the number of persons participating in more than once, notably for continuous periods of time in the same job, particularly in the public sector?
Mitä sosiaalisia ja ammatillisia oikeuksia ohjelmiin osallistuville henkilöille voidaan myöntää? —
Which labour and social security rights do participants in these programmes enjoy?
Miten kyseisiin ohjelmiin osallistuvat pitäisi merkitä työttömyystilastoihin, jotta tilastojen perusteella ei voisi tehdä virheellisiä päätelmiä?
How should unemployment statistics treat participants in such programmes so as to ensure that false conclusions cannot be drawn from these statistics?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0645/09
WRITTEN QUESTION E-0645/09
Aihe: Työsuhteiden epäselvyydet alihankintatöiden tarjouskilpailuissa
Subject: The grey area of labour relations and out-sourcing
Hapon heittäminen bulgarialaisen ammattiyhdistyksen pääsihteerin K. Kunevan päälle joulukuussa 2008 tuo raa'alla tavalla esille sietämättömät olosuhteet, joihin suuri osa kreikkalaisista työntekijöistä joutuu alistumaan.
Last December the acid attack against the Bulgarian trade unionist K. Kuneva, General Secretary of an important trade union body, brutally exposed the unacceptable conditions in which a large proportion of workers in Greece are living.
Moni 80 alihankintayrityksestä, joka huolehtii suurten julkisten ja yksityisten rakennusten siivouksesta, toimi jo paljon ennen rahoituskriisiä mielivaltaisesti.
The cavalier attitude to labour legislation which developed long before the financial crisis broke is a feature of a fair number of the 80 contracting firms engaged in cleaning large public and private buildings.
Tällä alalla, joka työllistää kymmeniä tuhansia työntekijöitä, enimmäkseen naisia ja maahanmuuttajia, työntekijät eivät uskalla vaatia edes työntekijän perusoikeuksia, ja epävarmuus on arkipäivää.
Tens of thousands of workers — mostly women and immigrants — work in this sector, and they are afraid to claim even their basic workers' rights and face uncertainty every day.
Julkiset yritykset, jotka valitsevat alihankkijoita vain pienimpien kustannusten perusteella ja jotka usein eivät ota huomioon työvoimakustannuksia ja työehtosopimuksia, ovat suuressa määrin vastuussa tästä tilanteesta.
Public enterprises bear a considerable share of the responsibility for this situation since they award some public contracts on the criterion of ‘low cost’, frequently taking no account of labour costs or collective bargaining agreements.
Ylityölisien maksamatta jättäminen, useiden kuukausien viivästykset palkanmaksussa, ammattijärjestöjen toimintaan osallistumisen kieltäminen ja työntekijöiden pelottelu, jotta nämä eivät ilmiantaisi lainrikkomuksia työsuojelutarkastajille, ovat vain muutamia esimerkkejä tällä alalla vallitsevista työolosuhteista.
Labour relations in this sector are dominated by a number of features: unpaid overtime, month-long delays in the payment of wages, a ban on trade union freedoms, intimidation so that no complaints are made to labour inspectors about irregularities, etc.
Tuhannet muut työntekijät työskentelevät samankaltaisissa oloissa, kuin panttivankeina, työskentelivät he sitten työnvuokrausyrityksissä, työsopimuksella tai yhteisön ohjelman kautta työllistettyinä mutta myös suurimmalla teknisen työn alalla toimivissa alihankintayrityksissä.
Thousands of other workers in temporary employment agencies, with work contracts or covered by Community programmes and workers employed in out-sourcing in the broader public works sector are virtual hostages to similar conditions.
Tunteeko komissio Kreikassa vallitsevaa tilannetta liittyen urakka- ja alihankintatyöhön, mutta myös työnvuokrausyritysten kautta työskenteleviin palvelualojen ja erityisesti siivousalan työntekijöihin? 2.
Is it aware of the situation in Greece for contract workers, sub-contracted workers and workers from temporary employment agencies in the services sectors, in particular in the cleaning industry? 2.
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä, jotta Kreikan hallitus loisi tarkistusmekanismeja, joilla taattaisiin työlainsäädännön ja työehtosopimusten määräysten noudattaminen? 3.
What measures does it intend to take to prevail upon the Greek Government to set in motion control mechanisms to ensure that the provisions of labour law and collective agreements are complied with? 3.
Miten tiettyjen yritysten harjoittama mielivaltaisuus sopii eurooppalaiseen yhteiskuntamalliin, jota Euroopan unioni oikeutetusti pyrkii edistämään? 4.
How is this cavalier attitude to labour legislation compatible with the model of a social Europe which the European Union is justly seeking to promote? 4.
Mitä tietoja komissiolla on muiden, ja erityisesti uusien jäsenvaltioiden, alihankinta‑ ja työnvuokrausyritysten toimintajärjestelmistä?
What information does it have concerning the phenomenon of sub-contracting work and the hiring out of workers in the other Member States, particularly the new ones?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0646/09
WRITTEN QUESTION E-0646/09
Aihe: Hiilidioksidipäästöjen vähentämisen kustannukset Kioton jälkeen
Subject: Financial cost of carbon dioxide emissions for the post-Kyoto period
Arvioiden mukaan tarvitaan 175 miljardin euron lisämenot vuodessa, jotta saavutetaan kahden prosentin vähennys ilmaston lämpenemisessä Kioton jälkeisenä aikana.
It has been estimated that in order to reduce global warming by 2 % in the post-Kyoto period, additional spending of EUR 175 billion annually will be required.
Lisäksi on laskettu, että jos yhden tonnin hiilidioksidipäästön torjumiseksi on maksettava yksi euro, johtavien teollisuusmaiden on maksettava 13 miljardia euroa vuoteen 2013 saakka.
Furthermore, it has been calculated that if it costs one euro to clean up one tonne of carbon dioxide released into the atmosphere, the advanced industrial countries alone will have to pay 13 billion euros by 2013.
Kuitenkin jos hinta kunkin tonnin osalta on kolme euroa, maksettava summa nousee 28 miljardiin euroon vuoteen 2020 mennessä.
However, if the cost for each tonne increased to three euros, the cost would amount to 28 billion euros by 2020.
Voiko komissio vahvistaa kyseiset arviot?
Can the Commission confirm the above estimates?
Mitkä ovat kustannukset koko Euroopan unionille ja kullekin jäsenvaltiolle?
What will be the cost for the EU as a whole and for each Member State individually?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0647/09
WRITTEN QUESTION E-0647/09
Aihe: Passitarkastukset Brysselin lentoasemalla
Subject: Passport controls at Brussels airport
Belgian turvallisuusjoukot ovat tarkastaneet viime aikoina säännöllisesti Brysselin lentoaseman sisäänkäynnin (”matkustajasilta”) luona Ateena−Bryssel-lennon matkustajien passit, eikä kukaan tiedä miksi.
For reasons which have yet to be explained, passengers arriving in Brussels from Athens by air have recently been subjected to regular passport controls by the Belgian security authorities in the boarding bridge at Brussels airport.
Yksikään matkustaja ei voi saapua lentoasemalle (ja vielä vähemmän Brysselin kaupunkiin) eikä edes mennä matkatavaroiden vastaanottoaluetta tai uloskäyntiä kohti, ellei hän sitä ennen esitä Belgian poliiseille (joita on tavallisesti viisi tai kuusi) passiaan tarkastusta varten.
Passengers are not even allowed to reach the airport (let alone the city of Brussels) and go and fetch their luggage or head towards the exit unless they have first shown their passports to the Belgian police — usually about five or six in number — for inspection.
Poliisit perustelevat tätä syrjivää ja loukkaavaa kohtelua ”turvallisuussyistä tehtynä poliisitarkastuksena”, johon ei heidän mukaansa sovelleta Schengenin sopimusta.
This discriminatory and provocative treatment is described by the police officers as ‘police security controls’ and, in their view, does not fall within the provisions of the Schengen Agreement.
Käytännössä siinä on kuitenkin kyse kyseisen sopimuksen periaatteiden räikeästä ja järjestelmällisestä rikkomisesta, koska vapautta liikkua Euroopan unionin jäsenvaltioon ei sovelleta Kreikasta tuleviin matkustajiin (ja pelkästään heihin, niiden tietojen mukaan, joita he ovat saaneet poliiseilta).
In practice, however, it constitutes a clear and systematic violation of the Schengen principles, since passengers from Greece (and only from that country, according to police officers) do not enjoy freedom of movement to visit an EU Member State.
Koska tarkastusten poistaminen Schengen-alueen sisällä on yksi Schengenin järjestelmän olennaisista seurauksista, voiko neuvosto vastata seuraaviin kysymyksiin:
Bearing in mind that implementation of the Schengen rules means primarily the abolition of controls within the Schengen area will the Council say:
Onko se tietoinen Belgian viranomaisten tekemistä tarkastuksista ja niiden syistä?
Is it aware of the specific controls carried out by the Belgian authorities, and the reasons for these controls?
Katsooko se, että Brysselin lentoasemalle saapuvien matkustajien pakottaminen näyttämään passinsa rikkoo Schengenin säännöksiä?
Does it consider that the requirement that passengers show their passports in order to enter Brussels airport constitutes a violation of the Schengen provisions?
Jos siitä ei ole kyse, minkä poikkeuksen nojalla, joko Schengenin säännöstöön tai johonkin muuhun, kyseiset tarkastukset tehdään?
If not, on the basis of which derogation from the Schengen acquis are these controls being carried out?
Katsooko neuvosto, että kaikkien Schengen-alueeseen kuuluvasta maasta tulevien ja toiseen siihen kuuluvaan maahan menevien matkustajien pakottaminen – erottelematta − ”poliisitarkastuksiin” (vedoten siihen, että ne eivät ole ”rajavalvontaa”) voi käytännössä johtaa Euroopan unionin vapaata liikkuvuutta koskevan periaatteen rikkomiseen?
Does it agree that invoking the pretext of ‘police’ (and not ‘border’) controls for all passengers without distinction on flights from one Schengen country to another may lead in practice to the violation of the principle of freedom of movement within the EU?
Komissio on perussopimusten valvojana vastuussa sen valvomisesta, että jäsenvaltiot soveltavat yhteisön lainsäädäntöä.
The Commission, as guardian of the Treaties, is responsible for overseeing Member States' application of Community law.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0648/09
WRITTEN QUESTION E-0648/09
Koska tarkastusten poistaminen Schengen-alueen sisällä on yksi Schengenin järjestelmän olennaisista seurauksista, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin:
Bearing in mind that implementation of the Schengen rules means primarily the abolition of controls within the Schengen area will the Commission say:
Katsooko komissio, että kaikkien Schengen-alueeseen kuuluvasta maasta tulevien ja toiseen siihen kuuluvaan maahan menevien matkustajien pakottaminen – erottelematta − ”poliisitarkastuksiin” (vedoten siihen, että ne eivät ole ”rajavalvontaa”) voi käytännössä johtaa Euroopan unionin vapaata liikkuvuutta koskevan periaatteen rikkomiseen?
Does it agree that invoking the pretext of ‘police’ (and not ‘border’) controls for all passengers without distinction on flights from one Schengen country to another may lead in practice to the violation of the principle of freedom of movement within the EU?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0649/09
WRITTEN QUESTION E-0649/09
Aihe: Ympäristönäkökohtien huomioon ottamista koskevan strategian tarkistaminen
Subject: Revision of the Environment Integration Strategy
Kun Euroopan tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 2006 kriittisen kertomuksen, joka koski edistymistä pyrittäessä ottamaan ympäristönäkökohdat huomioon kehitysyhteistyössä, kehitysyhteistyön pääosasto ilmoitti, että nykyistä vuodelta 2001 peräisin olevaa ympäristönäkökohtien huomioon ottamista koskevaa strategiaa tarkistetaan.
Following a critical report by the Court of Auditors in 2006 on the progress made towards integration of the environment into development cooperation, the Development DG announced the revision of the existing 2001 Environment Integration Strategy.
Neuvottelut uudesta ympäristönäkökohtien huomioon ottamista koskevasta strategiasta alkoivat heinäkuussa 2007 komission laatimalla selvityksellä.
Consultations on a new environment integration strategy began in July 2007 with the production of an issues paper by the Commission.
Tarkistettua strategiaa ei ole vielä julkistettu.
No revised strategy has been published to date.
Voiko komissio selittää, miksi ympäristönäkökohtien huomioon ottamista koskevaa strategiaa ei ole tarkistettu suunnitelmien mukaisesti ja julkistettu vuonna 2007?
Can the Commission explain why the Environment Integration Strategy has not been revised as planned and published in 2007?
Onko komissio kuullut sidosryhmiä (jäsenvaltioita, kansalaisyhteiskuntaa) ennen kuin se päätti supistaa ympäristönäkökohtien huomioon ottamista koskevan strategian monialaisten kysymysten huomioon ottamista koskevan tiedonannon liitteeksi?
Has the Commission consulted the stakeholders (Member States, civil society) before taking the decision to downgrade the Environment Integration Strategy to an annex of a communication on the integration of cross-cutting issues?
Voiko komissio antaa konkreettisia todisteita tukemaan väitettään, jonka mukaan ympäristönäkökohtien ottaminen huomioon kehitysyhteistyössä otetaan vakavasti?
Can the Commission provide concrete evidence in support of its claim that the integration of environmental issues into development cooperation is being taken seriously?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0650/09
WRITTEN QUESTION E-0650/09
Aihe: Maailmanlaajuinen finanssikriisi ja merikuljetukset
Subject: Global economic crisis and shipping
Merenkulku on aina ollut maailmanlaajuisessa kilpailuympäristössä Euroopan talouden huippuala.
80 % of world trade is conducted by sea, and 40 % of intracommunity freight is carried by coastal maritime transport.
Kuten tiedämme 80 prosenttia maailmankaupan kuljetuksista tehdään meritse, 40 prosenttia Euroopan unionin sisällä kuljetetusta tavarasta liikkuu kabotaasiliikenteenä, ja 400 miljoonaa kansalaista kulkee vuosittain EU:n satamien kautta.
Furthermore, some 400 million citizens pass through Europe's ports every year.
Mitä poliittisia toimenpiteitä komissio ehdottaa kriisistä selviämiseksi? —
What measures does it propose to as a strategy to overcome the present crisis?
Aikooko komissio toteuttaa eräitä kannustavia toimenpiteitä Euroopan merialan elinkelpoisuuden ja kilpailukyvyn varmistamiseksi?
Does it intend to take the initiative to establish specific positive actions to ensure the viability and competitiveness of the European shipping industry?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0651/09
WRITTEN QUESTION E-0651/09
Aihe: Maksutelevisiopalveluista maksettava arvonlisävero
Subject: VAT on pay-TV services
Italian hallitus hyväksyi 28. marraskuuta asetuksen kansainvälisen talouskriisin torjuntaa koskevan toimenpidepaketin hyväksymiseksi.
On 28 November the Italian Government enacted a decree-law aimed at the adoption of a package of measures to tackle the current international financial crisis.
Asetuksessa säädetään satelliitin ja kaapelin välityksellä lähetettävien maksutelevisiopalvelujen nykyisen 10 prosentin arvonlisäveron poistamista.
It provides for the removal of the current reduced VAT rate of 10 % on pay-TV services broadcast by satellite and cable.
Näihin palveluihin tullaan itse asiassa soveltamaan 20 prosentin verokantaa, jota on toistaiseksi sovellettu ainoastaan maanpäällisiin maksutelevisiopalveluihin.
These services will now be subject to the 20 % rate previously applied only to terrestrial pay-TV services.
Sitä vastoin alennettua neljän prosentin arvonlisäveroa sovelletaan edelleen julkiseen televisiokanavaan RAI:hin sekä kaikkiin perinteisiin ”lehdistökanaviin”.
However, a reduced VAT rate of 4 % will continue to apply to the public television broadcaster RAI and to all traditional press outlets.
Onko kyseinen asetus komission mielestä arvonlisäverodirektiivin (2006/112/EY) mukainen?
Does the Commission think that this provision complies with the VAT Directive (2006/112/EC)?
Mikä on komission kanta radio- ja televisiopalvelujen alennettuihin verokantoihin?
What is the Commission's view on the reduced rates applied to broadcasting services?
Mikä on komission kanta yksittäisten jäsenvaltioiden arvonlisäverokantoihin?
What is the Commission's position on the way in which VAT is applied by individual countries?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0652/09
WRITTEN QUESTION E-0652/09
Aihe: Euroopan unionin allergioita koskeva strategia
Subject: The allergy strategy of the European Union
Tšekin terveysministeri vastasi vältellen Tšekin presidentille esittämääni kysymykseen yhteisistä allergianvastaisista toimista.
The question which I put to the Czech Presidency on joint action against allergies received only an elusive reply from the Czech minister of health.
Siksi pyydän komissiota vastaamaan kysymyksiini.
I therefore ask for the Commission’s responses to the following:
Aikooko komissio ehdottaa allergiatautien ehkäisemistä edistävää lainsäädäntöä?
Does the Commission intend to introduce any legislation to promote the prevention of allergic diseases?
Suunnitteleeko komissio eurooppalaisen allergianvastaisen ohjelman valmistamista ja esittämistä?
Does the Commission intend to draw up and introduce a Europe‑wide strategy to combat allergies?
Suunnitteleeko se muita toimenpiteitä allergiaa sairastavien määrän kasvun pysäyttämiseksi?
Does it intend to take any measures to prevent an increase in allergic diseases?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0653/09
WRITTEN QUESTION E-0653/09
Aihe: Salakuljetustunnelit Gazan kaistalla
Subject: Smuggling tunnels in Gaza
Radikaali islamilainen terrorijärjestö Hamas salakuljettaa Egyptin ja Gazan kaistan välisten tunnelien kautta jatkuvasti aseita Gazan kaistalle.
The Islamic terrorist organisation Hamas is using the smuggling tunnels between Egypt and Gaza to bring a constant stream of weapons into Gaza.
Tammikuussa 2009 Israel teki Yhdysvaltojen kanssa kahdenvälisen sopimuksen aseiden salakuljetuksen torjumiseksi.
In January 2009, Israel concluded a bilateral agreement with the United States to combat this arms smuggling.
Israel on pyytänyt apua myös EU:lta aseiden salakuljetuksen torjumiseksi.
Israel has also asked the EU for help in controlling the arms smuggling.
Aikooko komissio vastata Israelin avunpyyntöön?
Will the Commission grant Israel's request?
Jos aikoo, niin millä tavalla ja millä välineillä?
If so, how and by what means?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0654/09
WRITTEN QUESTION E-0654/09
esittäjä(t): Sylwester Chruszcz (UEN)
by Sylwester Chruszcz (UEN)
Aihe: Puolalaisen lihan vientikielto Kosovoon
Subject: Ban on Polish meat imports by Kosovo
Kosovon viranomaiset ovat näennäiseen BSE-taudin uhkaan vedoten kieltäneet puolalaista alkuperää olevien nautaeläinten ja naudanlihavalmisteiden maahantuonnin.
The Kosovo authorities have introduced a ban on imports of cattle and beef products from Poland on the grounds of the alleged threat of BSE.
Tosiasioiden valossa ratkaisu on kummallinen.
In the light of the facts, this is a strange decision.
Vuosi vuodelta BSE-tautiin sairastuneiden nautojen määrä on laskenut Puolassa.
The incidence of BSE in Poland has been falling from year to year.
Vuonna 2008 todettiin vain 5 ja esimerkiksi vuonna 2006 10 tapausta (lähde: www.wetgiw.gov.pl).
In 2008 only five cases were recorded and in 2006 only ten (source: www.wetgiv.gov.pl), whereas for example the number of cases in the United Kingdom was 132, in Ireland, 41, in Spain, 67, and so on (source: Animal Diseases Notification System),
Sen sijaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa tapauksia oli 132, Irlannissa 41, Espanjassa 67 jne. (lähde: Animal Deseases Notofication System).
In addition, all cattle exported from Poland to Kosovo are checked for the presence of BSE.
Voimme olla varmoja, ettei Puolasta ole koskaan viety saastunutta lihaa Kosovon markkinoille, koska jokaiselle Puolasta Kosovoon viedylle naudalle on tehty BSE-testi.
It is therefore certain that no contaminated meat from Poland has ever found its way onto that market.