natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kyseisessä asiakirjassa käsitellään muun muassa huntujen käyttöä koskeva kieltoa, uskonnollisia tunnuksia ja islamilaisia kouluja (Rasismi ja muukalaisviha Euroopan unionin jäsenvaltioissa: suuntaukset, kehityskulut ja hyvät käytännöt, osa II, 2005).
Among the subjects dealt with in the report is the ban on headscarves, religious symbols and Islamic schools (Racism and Xenophobia in the EU Member States: trends, developments and good practice, Part II, 2005, pp. 27, 73 and 75).
Teoksessa myös kehotetaan EU:n jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että niiden tasa-arvoasioita käsittelevillä elimillä on toimivalta toteuttaa tutkimuksia ja ehdottaa suunnitelmia yhtäläisen kohtelun edistämiseksi.
The EU Member States are also encouraged to ensure that their equal opportunities commissions are empowered to conduct ‘surveys’ and adopt policy initiatives to promote equal treatment.
Kertomuksessa arvostellaan huntujen käyttökieltoa.
The ban on headscarves is criticised.
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi kuitenkin marraskuussa 2005, että Istanbulin yliopistossa sovellettu hunnun käyttöä koskeva kielto ei ole vastoin Euroopan ihmisoikeussopimuksen 9 artiklaa.
Yet in November 2005 the European Court of Human Rights ruled that a ban on headscarves at the University of Istanbul did not violate Article 9 of the European Convention on Human Rights.
Päätöksessä tehdään myös selväksi, että kyseisestä asiasta päättämisen suhteen kansalliset viranomaiset ovat parhaassa asemassa.
The judgment also clearly stated that the national authorities were in the best position to take decisions on this.
Huntujen käyttökiellon arvosteleminen ei siten kuulu Euroopan seurantakeskukselle.
Thus it is not for the EUMC to criticise a ban on headscarves.
Mitä huntuihin ja islamilaisiin kouluihin tulee, on todettava, että monet islamilaiset koulut ovat kieltäytyneet ottamasta opiskelijoikseen naisia, jotka nimenomaisesti ovat tunnustautuneet islaminuskoisiksi, yksinkertaisesti siksi, että nämä kieltäytyvät käyttämästä huntua.
As regards the question of headscarves and Islamic schools, women who explicitly regard themselves as Muslims are rejected by many Islamic schools simply because they refuse to wear headscarves.
Tästä on esimerkkinä Samira Haddadin tapaus Utrechtissä, Alankomaissa.
In Utrecht, in the Netherlands, for example there was the case of Samira Haddad.
Kertomuksessa ei kyseistä tapausta mainita lainkaan.
There is no mention of this in the report.
Kertomuksessa vaietaan myös kaikilla kielillä siitä, miten naisten jälkeenjäänyt asema Euroopan unionin muslimiyhteisöissä on rakenteellista ja siitä, että näiden naisten joukossa työttömyys on paljon muita yleisempää.
The report also passes over in silence the institutionalised discrimination against women in Muslim communities in the European Union and the fact that far more of them are unemployed.
Voiko Euroopan komissio välittää seurantakeskuksen johtokunnassa istuvan edustajansa kautta nämä esittämäni huomiot ja ehdottaa nuorten musliminaisten työttömyysongelman järjestelmällistä kartoittamista, jotta sitä voidaan verrata nuorten muslimimiesten työttömyystilanteeseen?
Can the Commission's representative on the EUMC's Management Board pass on my comments and propose that the problem of unemployment among young Muslim women should be systematically reviewed and a comparison made with the level of unemployment among young Muslim men?
Eikö tämä voisi olla erillisen tutkimuksen kohde?
Could this not be taken as the subject of a separate study?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4583/05
WRITTEN QUESTION E-4583/05
Aihe: Laittoman (rakenne)puutavaran tuonti Euroopan unioniin
Subject: Imports of illegal timber into the European Union
Komissio antoi toukokuussa 2003 (rakenne)puutavaran laittoman kaupan torjumiseen liittyvän FLEGT-toimintasuunnitelmansa (KOM(2003)0251 lopullinen).
In May 2003, as part of measures to combat illegal timber trading, the Commission adopted the FLEGT action plan (COM(2003)251 final).
FLEGT-suunnitelman perusajatuksena on puuntuottajamaiden hallinnon parantamisen tukeminen sekä lupajärjestelmän luominen sen varmistamiseksi, että EU:hun tuodaan ainoastaan laillista (rakenne)puutavaraa.
The basic pillars of FLEGT are support for better administration in wood-producing countries and a licensing system to ensure that only legal timber can be imported into the EU.
Lupajärjestelmää sovelletaan aluksi vapaaehtoiselta (mutta sitovalta) pohjalta puuntuottajamaiden kanssa tehtävien kumppanuuksien avulla.
Initially, this licensing system is being operated voluntarily (but nonetheless as a legally binding measure) by means of partnerships with wood-producing countries.
Toimintasuunnitelmassa neuvostoa ja Euroopan parlamenttia pyydetään tarkastelemaan mahdollisuuksia käyttää lainsäädäntökeinoja muun muassa tuonnin valvomisen suhteen (luku 6, s. 26).
In the action plan, the Council and the European Parliament are asked to investigate the scope for further legislation, inter alia in the field of monitoring of imports (point 6, p.
WWF:n mukaan kumppanuudet ovat riittämätön keino ja laitonta puuta voidaan tuoda EU:hun myös kolmansien maiden kautta (Lucia Kubosova: ”EU under fire for its part in illegal trade with wood”, www.euobserver.com, 22. marraskuuta 2005).
According to the WWF, the partnerships are inadequate and illegal wood can also be imported into the EU via third countries (Lucia Kubosova, ‘EU under fire for its part in illegal trade with wood’, EUobserver.com, 22 November 2005).
Millaisiksi komissio arvioi puunviejämaiden kanssa tehdyt kumppanuudet?
What is the Commission's evaluation of the partnerships with wood-exporting countries?
Eikö ole niin, että vaikka puunviejämaiden kanssa tehdyt sopimukset ovatkin tärkeä ensi askel, ei tulliviranomaisilla ja muilla valvontaelimillä ole toistaiseksi sen enempää laillista toimivaltaa kuin voimavarojakaan takavarikoida laitonta puutavaraa tai laittomia puutuotteita, tuli puu sitten mistä maasta tahansa?
Is it not the case that, although the agreements with wood-exporting countries are an important first step, customs authorities and other monitoring agencies currently have neither the legal basis nor the resources to seize illegal wood or illegal wood products, from whatever country that wood may come?
Mikäli vastaus on myönteinen, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä torjuakseen laittoman puun maahantuontia, oli kyseinen puu sitten lähtöisin mistä maasta hyvänsä?
If so, what steps will the Commission take to combat imports of illegal timber, irrespective of the country of export?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4584/05
WRITTEN QUESTION E-4584/05
Aihe: K-suunnitelma ja vierailu Tšekin tasavaltaan
Subject: Plan D and visit to the Czech Republic
Euroopan komission puheenjohtaja José Manuel Barroso, varapuheenjohtaja ja viestintäasioista vastaava komission jäsen Margot Wallström ja sosiaalipolitiikasta vastaava komission jäsen Vladimír Špidla vierailivat marraskuussa 2005 Tšekin tasavallassa.
In November 2005, Mr José Manuel Barroso, President of the Commission, Mrs Margot Wallström, Vice-President and Commissioner for Communication, and Mr Vladimír Špidla, Commissioner for Social Policy, visited the Czech Republic.
Vierailu liittyy niin kutsuttuun ”K‑suunnitelmaan”, joka on komissaari Wallströmin käynnistämä aloite kansanvallan, kuuntelemisen ja keskustelun edistämiseksi.
The visit took place within the context of the so-called ‘Plan D’, an initiative launched by Mrs Wallström, with D standing for democracy, dialogue and debate.
Suunnitelman avulla pyritään luoda umpeen unionin toimielinten ja sen kansalaisten välille Ranskan ja Alankomaiden kansanäänestysten jälkeen syntynyt kuilu.
Plan D is intended to bridge the gap between the European institutions and citizens following the referendums in France and the Netherlands.
Keiden kanssa kolme komission jäsentä keskustelivat ja missä toimielimissä he vierailivat?
Who did the three Commissioners speak to, and what institutions did they visit?
Mitä aiheita oli esillä keskusteluissa?
What were the subjects on the agenda and actually raised?
Voiko komissio myös kertoa, ketkä kuuluivat kyseiseen valtuuskuntaan ja mikä oli vierailun kustannusten kokonaismäärä?
Can the Commission also indicate who else was in the delegation and how much the journey cost in total?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4585/05
WRITTEN QUESTION E-4585/05
EU:n jäsenvaltioiden kansalliset parlamentit pääsivät Haagissa 17. marraskuuta 2005 pidetyssä parlamentaarisessa konferenssissa sopuun yhteisön lainsäädäntötyön valvonnan tehostamisesta.
At a parliamentary conference in The Hague on 17 November 2005, the national parliaments of the EU Member States reached an agreement on enhanced monitoring of European legislation.
Konferenssissa keskityttiin erityisesti kehittämään strategiaa, joka muistuttaa Euroopan perustuslain yhteydestä tuttua niin kutsuttua keltaisten korttien järjestelmää.
More particularly, they formulated a strategy which resembles the ‘yellow card’ system provided for in the European Constitution.
COSAC-verkostoon (yhteisöasioita käsittelevien elinten konferenssi) kuuluvat kansalliset parlamentaarikot sopivat jo lokakuussa 2005 laativansa yhteisen luettelon sellaisista komission vuoden 2006 työohjelmaan sisältyvistä lainsäädäntöehdotuksista, jotka ovat mahdollisesti läheisyysperiaatteen vastaisia.
In October 2005, national parliamentarians, in consultation through the COSAC network, agreed to draw up a joint list of proposals for legislation in the Commission's programme of work for 2006 which might be found to violate the subsidiarity principle.
Britannian ylähuoneen jäsen lordi Grenfell on todennut, että sen jälkeen kun kyseinen luettelo on julkistettu tammikuussa 2006, kansalliset parlamentit aikovat tehdä Euroopan komissiolle heti selväksi, että se on mahdollisesti ylittänyt toimivaltansa.
Lord Grenfell, a member of the British House of Lords, says that, once this list has been drawn up in January 2006, national parliaments will make it clear to the Commission, case by case, whether or not the Commission is exceeding its powers.
Lordi Grenfell kutsui tätä ”vahtikoira-järjestelmää” vaihtoehdoksi Euroopan perustuslain yhteydessä käytetylle keltaisten korttien järjestelmälle.
Lord Grenfell described this ‘watchdog’ system as an alternative to the ‘yellow card’ system provided for in the European Constitution.
Komission tiedottaja huomautti kuitenkin, että Euroopan perustuslakia ei ole olemassa ja että näin ollen kyseinenlainen järjestelmä on vailla oikeusperustaa.
However, a Commission spokesman has pointed out that the European Constitution does not exist and that there is therefore no legal basis for such a system.
Komissio katsoo siksi, että kansallisten parlamenttien kannat eivät sido sitä.
Accordingly, the Commission does not feel inhibited by the points of view of the national parliaments.
Tiedottaja lisäsi vielä, että komissio suhtautuu hyvin pidättyväisesti sellaisten aloitteiden käynnistämiseen, jotka näyttävät (toistaiseksi tai lopullisesti haudatun) Euroopan perustuslain säännöksien mukaisilta (Mark Beunderman: ”National parliaments to show Commission yellow card”, www.euobserver.com, 18. marraskuuta 2005).
The spokesman added that the Commission was being very cautious about adopting any initiatives which resembled provisions in the European Constitution, which has been temporarily or permanently shelved (Mark Beunderman, ‘National parliaments to show Commission yellow card’, EUobserver.com, 18 November 2005).
Toisaalta on niin, että tulevalla Euroopan unionin perusoikeusvirastolla on toimivalta soveltaa perusoikeuskirjaa.
On the other hand, the future European Union Fundamental Rights Agency will be responsible for the application of the Charter of Fundamental Rights.
Perusoikeuskirja ei kuitenkaan ole sitova asiakirja.
However, the Charter is not binding.
Se sisällytettiin sopimukseen Euroopan perustuslaista juuri siksi, että siitä tulisi sitova.
It was incorporated into the European Constitution precisely with the aim of making it binding.
Eikö komissio näe tämän johdosta ristiriitaa ”vahtikoirajärjestelmää” kohtaan omaksumansa asenteen ja Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamista koskevan asetusehdotuksensa välillä?
Does not the Commission therefore see any contradiction in its attitude towards the ‘watchdog’ system and its proposal for a regulation setting up an EU Fundamental Rights Agency?
Eikö komissio sitä paitsi ole sitä mieltä, että unionin kansalaisten ja sen toimielinten välisen kuilun ylittämiseksi olisi aiheellista soveltaa läheisyysperiaatetta, muodossa tai toisessa?
Does not the Commission consider, in any case, that in order to bridge the gap between European citizens and the European institutions, it would be appropriate to apply the subsidiarity principle, in whatever form?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4586/05
WRITTEN QUESTION E-4586/05
Aihe: Bolognan prosessi ja rahoitus
Subject: Bologna process — funding
Monien maiden opiskelijat lähtivät 17. marraskuuta 2005 kaduille osoittaakseen olevansa tyytymättömiä Eurooppalaista korkeakouluopetusta koskevan alueen luomiseen, jota aletaan tuoda Euroopan yliopistoihin.
17 November 2005 saw students in a number of countries take to the streets to express their discontent over the creation of the European Higher Education Area, which is now taking shape across the higher education systems of Europe.
Tyytymättömyys johtuu epävarmuudesta, jota tämä järjestelmä synnyttää sekä opiskelijoissa että opettajissa, sillä suunnitellut uudistukset, jotka voisivat periaatteessa olla hyvin myönteisiä koko yliopistoyhteisölle, saattavat epäonnistua surkeasti.
This discontent arises from the insecurity which the model has generated among both students and teaching staff, since the reforms it proposes, while they could be perfectly beneficial for the academic community as a whole, could as easily result in failure.
Eurooppalaista korkeakouluopetusta koskevan alueen luomisessa rahoitus on erittäin tärkeää, jotta toimenpiteet ja uudistukset voitaisiin toteuttaa tasapuolisesti ja tehokkaasti koko yliopistoyhteisössä.
The financial aspect of the creation of the European Higher Education Area is of major importance if all the measures and reforms are to be implemented equitably and efficiently for the entire academic community.
Viimeaikaiset tutkimukset prosessista ja uudesta toimintamallista osoittavat kuitenkin, että jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin antama rahoitus on riittämätöntä tai olematonta.
Despite this, it appears from the latest studies on the implantation of the process and its model that any funding from the Member States or the EU has thus far been either insufficient or non-existent.
Katsooko komissio, että Bolognan prosessin rahoitus on riittävää?
In the Commission's view, is the Bologna process being properly funded?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4587/05
WRITTEN QUESTION E-4587/05
Aihe: Bolognan prosessi ja liikkuvuus
Subject: Bologna process — mobility
Eräänä keskeisenä tavoitteena on kannustaa opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuutta.
One of the key objectives is to encourage mobility of students and staff.
Se edellyttää huomattavia investointeja, sillä nykyinen tuki liikkuvuuden edistämiseen on niukkaa.
This will require a major investment, given that the aids available today to promote mobility are far from generous.
Erasmus-stipendi on 100 euroa kuukaudessa, eikä sillä voi elää.
An Erasmus grant amounts to EUR 100 per month, a sum one cannot live on.
On tärkeää, että kaikki akateemisen yhteisön jäsenet pääsevät näille kursseille ilman taloudellisia esteitä, sillä prosessin eräänä tavoitteena on edistää liikkuvuutta Euroopassa.
It is essential that all members of the academic community should be able to follow these courses free of financial obstacles, since one of the main objectives of the process is to promote mobility within Europe.
Katsooko komissio, että Bolognan prosessi lisää opiskelijoiden liikkuvuutta Euroopassa?
Does the Commission believe the Bologna process will increase student mobility in Europe?
Katsooko komissio, että määrärahoja annetaan riittävästi stipendeihin ja kielikursseihin, ja että ne ovat kaikkien korkeakouluopiskelijoiden saatavilla?
Does it believe sufficient provision will be made for grants and language courses that will be accessible for all students in Europe?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4588/05
WRITTEN QUESTION E-4588/05
Aihe: Bolognan prosessi ja yleinen pääsy korkeampaan opetukseen
Subject: Bologna process — general access to higher education
Tärkeimpiä tässä prosessissa suunniteltuja uudistuksia on korkeakouluopetuksen työskentelyparadigman muutos, joka merkitsee siirtymistä tietämisen mallista oppimisen malliin.
Among the main reforms proposed in this process, the most important is the working paradigm shift for higher education, that is, the shift from a knowledge model to a learning model.
Tästä syystä yliopistojen opetushenkilöstön on oltava valmiina kohtaamaan uusi haaste, joka on opiskelijoiden oppimisen seuraaminen ja oppimisen opettaminen.
University teachers therefore have to prepare for the new challenge of accompanying students in their learning process and making them aware of how to learn.
Uudistukseen sisältyy myös Eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmän (ECTS) käyttöönotto, jossa opintosuoritukset mitataan opiskelijan työtunteina (kirjalliset työt, seminaarit, harjoittelujaksot, jne.).
This reform has further implications, including the introduction of credits under the arrangement known as ECTS (European credit transfer system), which will now quantify the hours of the student's individual workload (essays, seminars, practicals, etc.).
Opiskelijan on opiskeltava täysipäiväisesti, sillä opintoja ja työtä on hyvin vaikea sovittaa yhteen.
In addition, students will need to study full-time, as combining studies with employment will become extremely difficult.
On varmistettava myös, että jatkotutkinto-opetusta saa muualtakin kuin yksityisistä yliopistoista.
In addition, it needs to be ensured that postgraduate courses do not become a monopoly of the private universities.
Katsooko komissio, että tässä prosessissa turvataan jatkossakin se, että kaikki voivat saada julkisin varoin rahoitettua korkeakouluopetusta?
Does the Commission believe that universal access to publicly funded higher education will continue to be guaranteed under this process?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4589/05
WRITTEN QUESTION E-4589/05
esittäjä(t): Pilar del Castillo Vera (PPE‑DE)
by Pilar del Castillo Vera (PPE‑DE)
Aihe: Gas Naturalin julkinen ostotarjous Endesasta ja kilpailu Euroopan energiamarkkinoilla
Subject: Gas Natural — Endesa takeover bid: competition on EU energy markets
Onko komissio valmis käyttämään perustamissopimuksessa sille annettuja keinoja energiamarkkinoiden sääntelyn vapauttamiseksi jäsenvaltioissa?
Is the Commission willing to make use of the powers conferred on it by the Treaty to enforce the liberalisation of the Member State markets concerned?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4590/05
WRITTEN QUESTION E-4590/05
Aihe: Nuorten Euroopassa kuluttamien huumausaineiden määrän jyrkkä kasvu
Subject: Soaring consumption of drugs by young people in Europe
Euroopan unionin Lissabonissa sijaitsevan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen vuoden 2005 vuosikertomuksen mukaan huumausaineiden käyttö 25 jäsenvaltion Euroopassa on epäilemättä lisääntymässä useimmissa maissa ja erityisesti 15—34‑vuotiaiden henkilöiden keskuudessa.
According to the Annual Report for 2005 on the state of the drugs problem in Europe, which is produced by the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction based in Lisbon, the use of drugs in the 25 Member States is unquestionably on the increase in most countries, particularly among individuals aged 15 to 34.
Erityisesti Euroopassa takavarikoidun kokaiinin määrät ovat kasvaneet jyrkästi ja lähes kaksinkertaistuneet vuonna 2003 vuoteen 2002 verrattuna, noussen 47 tonnista yli 90 tonniin, mikä viittaa siihen, että Euroopasta on tullut kyseiselle aineelle merkittävä markkina-alue.
In particular, the quantities of cocaine seized in Europe have rocketed and almost doubled in 2003 compared with 2002 to more than 90 tonnes as opposed to 47, which indicates that Europe has become an important market for that particular substance.
Samanaikaisesti ei ole havaittu mitään merkkiä muiden stimuloivien aineiden kuten ekstaasin tai amfetamiinien käytön vähentymisestä.
At the same time, there has been no indication of a fall in the use of other stimulants, such as ecstasy and amphetamines.
Samassa selonteossa mainitaan, että yli 62 miljoonaa eurooppalaista, siis yli 20 prosenttia aikuisväestöstä, on kokeillut kannabista jonakin ajankohtana elämässään ja noin 20 miljoonaa, siis yli 6 prosenttia aikuisväestöstä, on käyttänyt kannabista viimeisten kahdentoista kuukauden aikana.
Finally, the report states that more than 62 million Europeans, i.e. more than 20 % of all adults, have tried cannabis at some time in their lives, and some 20 million, i.e. more than 6 % of all adults, have used cannabis during the last 12 months.
Arvioidaan, että noin 3 miljoonaa 15—34‑vuotiasta henkilöä, pääasiassa miehiä, käyttää kannabista päivittäin tai lähes päivittäin.
It is estimated that approximately 3 million people aged 15 to 34, mainly men, use cannabis daily or almost daily.
Voisiko komissio kertoa, onko sen huumausaineiden vastaisen toimintaohjelman ja yhteisön kansanterveyden alan toimintaohjelman (2003—2008) puitteissa asetettu selkeät tavoitteet huumausaineiden kulutuksen vähentämiselle ja torjumiselle?
Will the Commission say whether clear targets have been set, under the action plan to combat drugs and the Community action programme in the field of public health (2003-2008), to reduce and combat the consumption of drugs?
Mikä on komission arvio tähänastisen kehityksen perusteella kyseisen tavoitteen saavuttamisesta?
What is the Commission's assessment of the situation so far in regard to that particular objective?
Onko laadittu EU:n jäsenvaltioiden nuoria ja koululaisia koskevia erityistoimia, kun otetaan huomioon, että nämä ryhmät kärsivät erityisesti huumausaineiden vitsauksesta?
Are there plans for special measures for young people and the school population in the Member States, who seem to be particularly affected by the scourge of drugs?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4591/05
WRITTEN QUESTION E-4591/05
Komission jäsen Vladimir Špidla totesi kysymyksen esittäjän kysymykseen E‑2256/05 antamassaan vastauksessa, että komissio on jo ottanut kyseessä olevan asian esille Maltan viranomaisten kanssa ja saanut heiltä vastauksen, jota asianomaiset yksiköt käsittelevät parhaillaan.
In his answer to my Parliamentary Question E‑2256/05, Commissioner Špidla said that ‘the Commission has already made inquiries with the Maltese authorities and has received the reply of these authorities which is being evaluated by the different services involved.’
Koska kyseisen vastauksen antamisesta on kulunut jo neljä kuukautta ja koska kysymyksen esittäjän samasta aiheesta esittämään ensimmäiseen kysymykseen E‑0801/05 annetusta vastauksesta on kulunut jo yli seitsemän kuukautta, voiko komissio kertoa, miten kyseisen asian käsittely on edennyt, ja ilmoittaa lopullisen johtopäätöksensä?
Since four months have passed since this reply and more than seven months since the reply to my first Parliamentary Question E‑0801/05 on the same subject, can the Commission provide an update on this matter and come to a definite conclusion?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4592/05
WRITTEN QUESTION E-4592/05
Aihe: Plasmaproteiinia sisältävillä terapeuttisilla tuotteilla käytävän kaupan tulleihin perustumattomat esteet
Subject: Non-tariff barriers to trade in plasma protein therapeutic products
Onko komissio tietoinen siitä, että yhä useammat WTO:n jäsenmaat ottavat käyttöön tulleihin perustumattomia kaupan esteitä rajoittaakseen Euroopan unionista peräisin olevien, plasmaproteiinia sisältävien terapeuttisten tuotteiden pääsyä niiden markkinoille?
Is the Commission aware that an increasing number of WTO Member States are adopting non-tariff barriers to trade (NTBs) to restrict access to their markets of plasma protein therapeutic products originating from the European Union?