natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Edellä mainitun direktiivin 2 artiklan b kohdassa on annettu seuraava määritelmä: ”’harhaanjohtavalla mainonnalla’ tarkoitetaan kaikkea mainontaa, joka tavalla tai toisella, esitystapa mukaan lukien, harhauttaa tai on omiaan harhauttamaan niitä henkilöitä, joille se on osoitettu tai jotka se tavoittaa, ja joka harhauttavan ominaisuutensa takia on omiaan vaikuttamaan heidän taloudelliseen käyttäytymiseensä taikka aiheuttaa tai on omiaan aiheuttamaan vahinkoa kilpailijalle”.
Article 2(b) of the directive states that misleading advertising ‘means any advertising which in any way, including its presentation, deceives or is likely to deceive the person to whom it is addressed or whom it reaches and which, by reason of its deceptive nature, is likely to affect their economic behaviour or which, for those reasons, injures or is likely to injure a competitor’.
Eikö komissio edellä mainitun perusteella katso, että nämä aiemmin mainitut yritykset rikkovat direktiiviä, joka suojelee eurooppalaisia kuluttajia ja kaupan, teollisuuden, käsityön tai ammatin harjoittajia sekä yleisesti kaikkien kansalaisten etuja harhaanjohtavalta mainonnalta ja sen epäoikeudenmukaisilta seurauksilta?
In view of the foregoing, does the Commission not think that the companies I have listed are infringing the directive, which protects European consumers and all those who carry on a trade, business, craft or profession, and the interest of the public in general, from misleading advertising and its unfair consequences?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1415/10
WRITTEN QUESTION E-1415/10
esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE)
by Carmen Fraga Estévez (PPE)
Aihe: Tyynenmeren valtioiden kanssa tehtyjen talouskumppanuussopimusten vaikutukset yhteisön säilyketeollisuudelle
Subject: Economic Partnership Agreements with the Pacific states: effects on the Community Canning Industry
Tyynenmeren valtiot nauttivat talouskumppanuussopimusten nojalla nimikkeisiin 1604 ja 1605 liittyvästä alkuperäsääntöä koskevasta vapautuksesta, jolla on kielteisiä vaikutuksia pääasiassa yhteisön teollisuuden herkille tuotteille, kuten esimerkiksi säilykkeille ja tonnikalavalmisteille.
By virtue of the Economic Partnership Agreements, the Pacific states are exempt from the rules of origin for headings 1604 and 1605; this mainly affects canned and prepared tuna, which is a sensitive product as far as the Community sector is concerned.
Tällä hetkellä väliaikaisen sopimuksen mukaisesti ainoastaan Papua-Uusi-Guinea ja Fidži hyötyvät tästä myönnytyksestä, koska ne ovat ainoat sopimuksen allekirjoittaneet maat.
At present, in keeping with the Interim Agreement, only Papua New Guinea and Fiji benefit from this concession, since they are the only countries which have signed it.
Muut Tyynenmeren valtiot voivat kuitenkin hyötyä tästä toimenpiteestä, jos ne liittyvät kyseiseen sopimukseen tai talouskumppanuussopimuksen tultua kokonaan voimaan.
However, the rest of the Pacific states could take advantage of this measure if they sign up to this Agreement, or when the full-blown Economic Partnership Agreement is concluded.
Voiko Euroopan komissio ilmoittaa, minkä mekanismien avulla se sääntelee ja valvoo tiukasti tämän vapautuksen soveltamista ja miten se aikoo varmistaa, että tämän myönnytyksen avulla voidaan todellisuudessa saavuttaa sopimuksissa tarkoitetut tavoitteet, sekä millä perusteilla tämä myönnytys tehtiin?
What mechanisms does the Commission use to ensure strict regulation and monitoring of the application of this exemption, and what funds are allocated to this, in order to check whether the concession really achieves the objectives provided for in the Agreements, and were the reason for granting the concession in the first place?
Onko Euroopan komissio tehnyt kunnollisen ja ajan tasalla olevan tutkimuksen tämän myönnytyksen mahdollisista vaikutuksista EU:n ja AKT- ja GSP+ -maiden moniosaiselle tonnikalateollisuudelle, jotta vältyttäisiin kansainvälisten tonnikalamarkkinoiden tasapainon rikkomiselta?
Has the Commission carried out a genuine, updated study of the effect that this concession could have on the whole tuna industry, both in the Community and in the ACP-SPG+, in order to avoid overturning the balance of the world tuna market?
Onko yhteisön teollisuuden toimijoita kuultu asiasta?
Did the Commission carry out a prior consultation of the Community tuna industry with regard to this?
Aikooko Euroopan komissio luoda mekanismit, jotka suojelevat yhteisön tonnikalateollisuutta tällaisilta kolmansia maita koskevilta myönnytyksiltä, jotka vahingoittavat yhteisön teollisuutta?
Does the Commission plan to establish mechanisms to protect the Community tuna industry from concessions of this kind to third countries, which are to the detriment of the Community industry?
Jos aikoo, niin voiko komissio ilmoittaa, millaisia tällaiset mekanismit ovat?
If so, what are these mechanisms?
Onko komissio tietoinen siitä, että tällaiset sopimukset vaarantavat tuhansien työntekijöiden työpaikat lähentymistavoitteiden piiriin kuuluvilla ja kalastuksesta erittäin riippuvaisilla EU:n alueilla ja että näiden työntekijöiden on erittäin vaikea löytää uusia töitä, jos he joutuvat syrjään työmarkkinoilta?
Is the Commission aware that agreements of this kind jeopardise thousands of workers’ livelihoods in EU convergence regions and/or areas heavily dependent on fisheries, and that once these workers are thrown out of the labour market, it will be very difficult for them to get back into it?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1416/10
WRITTEN QUESTION E-1416/10
Aihe: EU:n nykyiset kauppaneuvottelut ja niiden vaikutukset yhteisön kalastusalaan ja kalajalosteisiin
Subject: Current EU trade negotiations and their impact on the Community fishing industry and its processing sector
Mikä on komission kanta tällä hetkellä käytävissä monenkeskisissä, kahdenvälisissä ja/tai alueellisissa kauppaneuvotteluissa, joissa on kyse usean alan eduista, kalastusalaan ja kalajalosteisiin ja ottaako se huomioon alan tärkeän merkityksen EU:lle?
With regard to trade negotiations currently under way, whether multilateral, bilateral and/or regional, involving the interests of different industries, what is the Commission’s position with regard to the fishing industry and its processing sector?
Voiko komissio vahvistaa, otetaanko kaupallisia myönnytyksiä tehtäessä yhteen sovitetusti huomioon kaikissa yhteisön politiikoissa esimerkiksi hygienia- ja terveysnäkökohdat, ympäristöön liittyvät näkökohdat (IIU-kalastus) ja työhön liittyvät näkökohdat (ILO)?
When granting trade concessions, is the Commission taking account, in a duly coordinated manner, of all Community policies with regard to matters of health and hygiene, the environment (IUU fishing activities), labour standards (ILO), etc?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1417/10
WRITTEN QUESTION E-1417/10
Aihe: Entisten komission jäsenten siirtyminen yritysmaailmaan
Subject: Move by former Commissioners into business
Jokin aika sitten komissiossa virkakautensa päättänyt komission jäsen Benita Ferrero-Waldner siirtyy välittömästi virkakauden jälkeen vakuutusjätti Munich Re:n hallintoneuvostoon edesmenneen entisen komission jäsenen Karel Van Miertin tilalle.
The former Commissioner Benita Ferrero-Waldner, who has just left the Commission, is moving seamlessly into the supervisory board of insurance giant Munich Re, where she is to replace the late former Commissioner Karel Van Miert.
Munich Re toimi yhteistyössä komission kanssa DESERTEC-aavikkosähköprojektin puitteissa.
Munich Re has to do with the Commission in connection with the Desertec desert energy project.
Mitä yhteyksiä komissiolla oli Munich Re ‑vakuutusyhtiöön Ferrero-Waldnerin virkakauden aikana?
What contacts were there during Ms Ferrero-Waldner's term of office between the Commission and Munich Re?
Keitä entisiä komission jäseniä toimii tätä nykyä yritysmaailman lobbaajina ja työskentelee komission kanssa eri hankkeiden toteuttamiseksi?
Which former Commissioners are now employed as economic lobbyists and work with the Commission on carrying out various projects?
Mitkä tällaisista hankkeista kuuluivat nykyään lobbaajina toimivien entisten komission jäsenten silloisiin vastuualueisiin?
Which of these projects already fell during the term of office within the area of responsibility of the former Commissioner and now lobbyist?
Mitkä entisten komission jäsenten työnantajat ovat saaneet EU:lta avustuksia/tukia?
Which employers of former Commissioners have received aid/subsidies from EU funds?
Myönnettiinkö nämä varat komission jäsenen virkakauden aikana vai virkakauden päättymisen jälkeen?
Was this funding granted during the period of office or after the departure of the Commissioner?
Onko komissiolla tällä hetkellä käsiteltävänä tukihakemuksia yrityksiltä, joissa joku entisistä komission jäsenistä työskentelee tai toimii konsulttina?
Are applications for aid currently pending that come from companies in which former Commissioners are employed or have some form of advisory role?
Sisältyykö komission jäsenten virkasopimuksiin kilpailukielto, joka asettaa rajoituksia vastaanotettavalle työlle tietyn ajan virkakauden päättymisen jälkeen?
Is there a competition clause for former Commissioners which prohibits them from being employed in a company for a certain period of time after leaving office?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1418/10
WRITTEN QUESTION E-1418/10
Aihe: Islannin velkaantuminen ulkomaille
Subject: Iceland's external debt
Komissio on 24. helmikuuta 2010 aloittanut neuvottelut Islannin liittymisestä Euroopan unioniin.
On 24 February 2010 the Commission gave the go-ahead for negotiations on Iceland's accession to the European Union to begin.
Edelleen on epäselvää, miten ja milloin Islanti maksaa takaisin miljardien suuruiset velkansa ulkomaille.
It is still not clear how and when Iceland will repay its external debt, which runs into the billions.
Tällä hetkellä epäonnistuneesta sopimuksesta maksaa korvauksia britannialaisille ja alankomaalaisille säästäjille neuvotellaan uudelleen.
An abortive agreement to compensate British and Dutch savers is currently being renegotiated.
Mikä merkitys Islannin ulkomaanveloilla on komission kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa?
What role is Iceland's external debt playing in the accession negotiations with the Commission?
Onko komissio esittänyt Islannin hallitukselle vaatimuksia siitä, miten sen tulee menetellä ulkomaanvelkojensa suhteen?
Has the Commission imposed any requirements on the Icelandic Government stipulating how it should deal with its external debt?
Kuinka suurena komissio pitää sitä riskiä, että Islannin liittyessä Euroopan unioniin Euroopan unionin kansalaiset joutuisivat vastaamaan Islannin ulkomaanveloista.
How does the Commission assess the risk that Iceland's accession to the European Union might make EU citizens liable for the country's external debt?
Mitä komissio aikoo tehdä suojellakseen Euroopan unionin kansalaisia joutumasta vastuuseen Islannin ulkomaanveloista?
What measures will the Commission take to ensure that EU citizens are protected against any liability for Iceland's external debt?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1419/10
WRITTEN QUESTION E-1419/10
Aihe: Kolumbia ja vapaakauppasopimus
Subject: Free trade agreement with Colombia
Euroopan unioni on aikeissa solmia Kolumbian kanssa vapaakauppasopimuksen.
The European Union is planning to conclude a free trade agreement with Colombia.
Kolumbia on kuitenkin valtio, jossa esiintyy laajalti ihmisoikeusloukkauksia.
However, Colombia is a state in which human rights are violated on a considerable scale.
Se on ammattijärjestöihin kuuluville maailman vaarallisin maa: oikeusvarmuutta ei ole, ja valtion harjoittamat sortotoimet ja puolisotilaallisten joukkojen tai sissien tekemät suunnitelmalliset murhaiskut ovat työntekijäedustajien arkipäivää.
It is the most dangerous country in the world for trade unionists: a lack of legal certainty, state repression and targeted attacks on people's lives by paramilitaries or guerrillas are part of the daily lives of those who represent the interests of employees.
Siten vuonna 2008 Kolumbiassa murhattiin 49 ammattijärjestöjen jäsentä.
In 2008 49 trade union members were murdered in Colombia.
Yhdysvaltain kongressi ja Kanadan parlamentti ovat surkean ihmisoikeustilanteen takia hiljattain pysäyttäneet vastaavien sopimusten ratifioinnin.
The US Congress and the Canadian Parliament recently halted ratification of similar agreements because of the poor human rights situation.
Myös Norjan parlamentti ja Norjan hallitus ovat kieltäytyneet ratifioimasta Efta-vapaakauppasopimusta Kolumbian kanssa.
The Norwegian Parliament and the Norwegian Government have also refused to ratify an EFTA free trade agreement with Colombia.
Miten vakavaksi komissio arvioi Kolumbian ihmisoikeustilanteen?
What is the Commission's assessment of the human rights situation in Colombia?
Sisältyykö ihmisoikeuksien noudattaminen komission neuvotteluihin vapaakauppasopimuksesta Kolumbian kanssa, ja/tai onko se näiden neuvottelujen ehto?
Does respect for human rights form part and/or is it a condition of the Commission's negotiations on a free trade agreement with Colombia?
Onko komission mielestä olemassa vaara, että tällaisen sopimuksen kautta Kolumbian hallituksen nykyinen politiikka laillistuu ja ettei ihmisoikeustilanteeseen ole sen vuoksi tulossa parannusta?
How does the Commission see the danger that such an agreement will legitimise the current policy of the Colombian Government and as a result there will be no improvement in the human rights situation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1420/10
WRITTEN QUESTION E-1420/10
Kuinka monta virka-autoa komissio hankki vuonna 2008 ja kuinka suuret kustannukset niistä koituivat?
How many official cars did the Commission procure in 2008 and what did they cost?
Kuinka monta virka-autoa komissiolla on (viimeisen tiedon mukaan) ja kuinka suuret olivat niistä koituneet kustannukset vuonna 2008?
How many official cars does the Commission have at its disposal (latest available figures) and how much did they cost to run in 2008?
Kuinka monta autonkuljettajaa komissio työllistää ja kuinka suuret olivat kuljetuspalveluista koituneet kustannukset vuonna 2008?
How many drivers does the Commission employ and how much was spent overall for their services in 2008?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1421/10
WRITTEN QUESTION E-1421/10
Aihe: Kreikan maksukyvyttömyys
Subject: Greek state bankruptcy
Jos Kreikka menettää maksukykynsä, muut talous- ja rahaliiton jäsenet eivät Maastrichtin sopimuksen mukaan ole velvollisia auttamaan.
If Greece were to become insolvent, the other members of the currency union would, pursuant to the Maastricht Treaty, not be obliged to intervene.
Talous- ja rahapoliittisista asioista vastaavan komission jäsenen virkaa vielä hoitava Joaquin Almunia ja Saksan entinen valtiovarainministeri Peer Steinbrück ovat kuitenkin useaan otteeseen korostaneet, että tässä äärimmäisessä tapauksessa löydetään kyllä jokin ratkaisu.
However, the still incumbent Commissioner for economic and monetary affairs, Joaquín Almunia, and Germany's former Federal Finance Minister Peer Steinbrück have stressed on several occasions in the past that something would be done in this extreme case.
Onko neuvostolla hätäsuunnitelmia euroalueeseen kuuluvan valtion maksukyvyttömyyden varalle?
Does the Council have emergency plans in the event of the insolvency of a euro country?
Jos on, millaisia nämä hätäsuunnitelmat ovat?
If so, what is this emergency plan?
Mitä konkreettisia toimia maksukyvyttömän valtion hyväksi ja sitä vastaan toteutetaan?
What concrete steps will be taken for and against the insolvent state?
Jos mitään toimenpiteitä ei toteuteta, miksi ei?
If none, why?
Mihin konkreettisiin toimiin neuvosto ryhtyy varautuakseen tällaiseen äärimmäiseen tapaukseen?
What concrete steps is the Council taking in order to be armed in such an extreme case?
Mitä käytännön seurauksia euroalueen jäsenvaltion maksukyvyttömyydellä olisi?
What practical consequences would the state bankruptcy of a member state of the eurozone have?
Päävastuu jäsenvaltioiden talousarvioista on niillä itsellään, mutta vakaus- ja kasvusopimus on tärkein väline julkisen talouden vakauden ylläpitämisessä niin koko EU:ssa kuin euroalueella.
While primary responsibility for their budgets lies with the Member States themselves, the Stability and Growth Pact is the main instrument for maintaining fiscal stability in the EU as a whole as well as in the euro area.
Tässä yhteydessä liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä sovelletaan tällä hetkellä 20 jäsenvaltioon.
In this context, 20 Member States are currently subject to an excessive deficit procedure.
Alijäämien korjaamiselle asetetut määräajat vaihtelevat vuodesta 2011 varainhoitovuoteen 2014–2015 kunkin jäsenvaltion erityistilanteesta riippuen.
The deadlines for correcting the deficits vary from 2011 to the fiscal year 2014/2015 depending on specific situation in individual Member States.
Neuvosto seuraa edelleen tiiviisti kehitystä kaikissa jäsenvaltioissa, joiden julkisen talouden alijäämä ylittää kolmen prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, ja ryhtyy asianmukaisiin toimenpiteisiin vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.
The Council will continue to closely monitor the developments in all Member States with a public deficit exceeding the reference value of 3 % of GDP and to take appropriate measures in the framework of the Stability and Growth Pact.
Euroopan unionin valtion- ja hallitusten päämiehet totesivat epävirallisessa kokouksessaan 11. helmikuuta 2010, että euroalueen jäsenvaltiot ryhtyvät tarvittaessa päättäväiseen ja koordinoituun toimintaan rahoitusjärjestelmän vakauden varmistamiseksi koko euroalueella.
The informal meeting of the Heads of State or Government of the European Union on 11 February 2010 noted that the euro area Member States would take determined and coordinated action, if necessary, to safeguard financial stability in the euro area as a whole.
Euroalueen valtion- ja hallitusten päämiehet vahvistivat tämän 25. maaliskuuta 2010 antamassaan julkilausumassa.
This was reaffirmed according to the terms of a Statement agreed by the Heads of State or Government of the euro area on 25 March 2010.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1422/10
WRITTEN QUESTION E-1422/10
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen työskentelytapaa arvostellaan jatkuvasti.
Criticism of the way in which the European Court of Auditors operates continues unabated.
Keskeisin moite on, että tilintarkastustuomioistuin voi tarkastaa ainoastaan EU:n talousarviomäärärahojen käytön asianmukaisuuden, mutta ei sen taloudellisuutta tai tarkoituksenmukaisuutta.
The central criticism is that the Court of Auditors can only verify that appropriations from the EU budget are being used properly, but not whether they are used economically or even whether they have a point.
Voiko neuvosto kuvitella tekevänsä tätä asiaa koskevan aloitteen ja lisäävänsä näin tilintarkastustuomioistuimen ammattimaisuutta?
Can the Council envisage taking action in this area and professionalising the Court of Auditors?
Edellyttääkö tämä neuvoston mielestä perussopimusten muuttamista vai voidaanko tällainen tilintarkastustuomioistuimen uudistus toteuttaa myös muulla tavoin?
Does the Council consider that an amendment to the treaties is needed in this connection, or can reform of the Court of Auditors be carried out in a different way?
Moitteettoman varainhoidon periaate määritellään Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/ 2002 EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1 .
The principle of sound financial management is defined by Article 27 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities OJ L 248, 16.9.2002, p.
27 artiklassa, jossa säädetään, että talousarviomäärärahat on käytettävä taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti.
1 . , which provides that budget appropriations are to be used in accordance with the principles of economy, efficiency and effectiveness as elaborated in paragraph 2 of the same article.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1423/10
WRITTEN QUESTION E-1423/10
Aihe: Arvonlisäverotunnisteiden kaappaaminen
Subject: Hijacking of VAT numbers
Maltalainen jälleenmyyjien ja elinkeinonharjoittajien liitto on raportoinut rajat ylittävistä arvonlisäveropetostapauksista, joissa liikemiehet ovat petostarkoituksessa ostaneet tavaraa ulkomailta (toisista jäsenvaltioista?) jonkun toisen arvonlisäverotunnisteella välttääkseen verot.
A retailers’ and traders’ union in Malta has reported cross-border cases of VAT fraud whereby businessmen are fraudulently buying goods from abroad (from other Member States?) under someone else’s VAT number in order to evade tax.
Maltan valtiovarainministeriö on myös raportoinut, että arvonlisävero-osasto tutkii yhdeksää arvonlisäverotunnisteen kaappausta, kuten käytäntöä kutsutaan, ja että yksi tapaus on siirretty poliisille.
The Maltese Finance Ministry has also reported that the VAT Department is investigating nine cases of VAT number hijacking, as this practice is referred to, whilst another case was passed on to the police.
Tiedetään, ettei tällaisten tapausten tutkiminen ole yksinkertaista ja että siihen liittyy yhteistyötä eri jäsenvaltioiden veroviranomaisten kanssa.
Investigations of such cases are known to be not so straightforward and involve the cooperation of tax authorities from different Member States.
Tällä välin käytäntö johtaa siihen, että useille elinkeinonharjoittajille osoitetaan arvonlisäveroarvioita tavaroista, joita he eivät ole tuoneet maahan, ja tilanteeseen, jossa laittomaan kauppaan syyllistyneet myyvät halvemmalla kuin laillisesti toimivat yrittäjät.
In the meantime this practice is leading to a number of traders being issued with VAT assessments for goods they never imported and to a situation where illegal traders are undercutting legitimate businesses.
Onko komissio tietoinen tästä petoskäytännöstä?
Is the Commission aware of this fraudulent practice?
Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa, myös komission veropetosten torjuntastrategian asiantuntijaryhmän ja OLAFin kautta, tähän ongelmaan vastaamiseksi?
What measures, including through the Commission’s Anti-Tax Fraud Strategy (ATFS) expert group and OLAF, does the Commission intend to take to counter this problem?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1424/10
WRITTEN QUESTION E-1424/10
Aihe: Rauhankumppanuuden nimissä myönnetty rahoitus Conflicts Forumille
Subject: Partnership For Peace funding of Conflicts Forum
Komissio myönsi vuonna 2007 rauhankumppanuuden nimissä 500 000 euron tuen hankkeelle ”From Crisis to Opportunity – Inclusive Approaches to the Arab-Israeli Conflict” (kriisistä mahdollisuuteen – kattavat lähestymistavat arabien ja israelilaisten selkkaukseen).
In 2007 a Partnership for Peace grant of EUR 500 000 was awarded by the Commission to the project ‘From Crisis to Opportunity — Inclusive Approaches to the Arab-Israeli Conflict’.
Kahden vuoden jakson kattanut tuki myönnettiin yhteisesti Oxford Research Group (ORG) ‑järjestölle, the Middle East Policy Initiative Forum (MEPIF) ‑foorumille ja Conflicts Forum ‑foorumille.
The grant, which covered a two-year period, was awarded jointly to the Oxford Research Group (ORG), the Middle East Policy Initiative Forum (MEPIF) and Conflicts Forum.
Conflicts Forum ilmoittaa, että se ”pyrkii avaamaan uuden suhteen lännen ja muslimivaltioiden välille”.
Conflicts Forum states that it ‘aims to open a new relationship between the West and the Muslim world’.
Konferenssi- ja strategia-asiakirjoista käy kuitenkin ilmi, että Conflicts Forum pyrkii tukemaan ja edistämään terroristijärjestöjen toimintaa, erityisesti Hamasia ja Hizbollahia.
However, conference documents and strategy papers reveal that Conflicts Forum seeks to support and promote terrorist organisations, and in particular Hamas and Hezbollah.
Samassa raportissa Conflicts Forum ilmoitti myös, että sillä on ”tarve paljastaa kahden valtion ratkaisuun liittyvä vakiintunut rasismi”.
In the same report, Conflicts Forum also stated that it ‘needs to expose the institutionalized racism of the two-state solution concept’.
Tunsiko komissio näiden Conflicts Forumin raporttien sisällön?
Was the Commission aware of the content in these reports by Conflicts Forum?