natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nykyisten suunnitelmien mukaan vähintään viiden valtion on määrä liittyä EU:n jäseniksi vuoteen 2014 mennessä, vaikka kukaan ei tiedä, kuinka kauan pahin talouskriisi sitten 1930‑luvun vielä rasittaa jäsenvaltioiden kansantalouksia.
Under current plans at least five States are scheduled to join by 2014, at a time when nobody knows how long the worst economic crisis since the 1930s will continue to affect the economies of the Member States.
Onko EU:n nettomaksajien lisättävä maksuosuuksiaan viiden uuden valtion liittyessä jäseniksi?
Will the European Union's net contributors have to increase their contributions with the accession of another five States?
Onko jo olemassa arvioita siitä, missä suuruusluokassa nämä korotetut maksuosuudet liikkuvat?
Are there already estimates of the scale of such increased contributions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6496/09
WRITTEN QUESTION E-6496/09
Aihe: Uusi maataloudesta vastaava komission jäsen
Subject: New Commissioner for Agriculture
Romanian entisestä maatalousministeristä Dacian Cioloşista on tarkoitus tulla uusi maataloudesta vastaava komission jäsen.
The new Commissioner for Agriculture is supposedly going to be the former Romanian Minister of Agriculture, Dacian Cioloş.
Romania on kuitenkin valtio, joka sai Euroopan tilintarkastustuomioistuimelta vasta äskettäin toistamiseen moitteita, koska sen maatalousmenojen virhetaso oli vuonna 2008 yli 13 prosenttia.
However, Romania is a country which has now once again been reprimanded by the European Court of Auditors, since it managed its agricultural expenditure in 2008 with an error rate of over 13 %.
Dacian Cioloş oli kyseisenä aikana Romanian maatalousministeri (lokakuusta 2007 joulukuuhun 2008).
Dacian Cioloş was Romania's Minister of Agriculture during that period (October 2007 to December 2008).
Miten komissio päätyy sellaiseen arvioon, että Romanian entinen maatalousministeri on sopiva ehdokas maataloudesta vastaavan komission jäsenen virkaan?
How has the Commission come to the conclusion that the former Romanian Minister of Agriculture is a suitable candidate for the post of Commissioner for Agriculture?
Mitä konkreettisia toimia komissio aikoo toteuttaa, jos Romanian maatalousmenojen hallinnointi ei parannu uuden maataloudesta vastaavan komission jäsenen toimikaudella?
What practical steps is the Commission planning should the management of agricultural expenditure in Romania fail to improve under the new Commissioner for Agriculture?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6497/09
WRITTEN QUESTION E-6497/09
Aihe: EU:n virkamiesten palkankorotus
Subject: Pay increase for EU officials
Komission puheenjohtaja José Manuel Barroso puolusti 11.12.2009 kiistanalaista EU:n virkamiesten palkan korottamista 3,7 prosentilla vuonna 2010 toteamalla, että kyse on neuvoston asetuksesta ja että komission on noudatettava säädöstä.
On 11 December 2009 the President of the European Commission, José Manuel Barroso, defended the controversial pay increase for EU officials of 3.7 % for 2010 with the argument that this is a Council regulation and that the Commission is required to comply with this legal text.
Miksi komissio ei jo palkankorotusprosenttia suunniteltaessa käyttänyt omasta aloitteestaan ns. kriisilauseketta?
Why did the Commission not itself take the step, in advance, of invoking the so-called crisis clause when calculating the percentage pay increase?
Mitä mieltä komissio on nykyisen suuren talouskriisin huomioon ottaen siitä, että EU:n virkamiesten palkoista päätettiin automaattisesti?
In the light of the current major economic crisis, what is the Commission's view of the automatic pay mechanism used for the salaries of EU officials?
Mihin konkreettisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta palkoista ei päätettäisi automaattisesti tulevien kriisien aikana?
What practical steps is the Commission taking so that the automatic pay mechanism will be suspended in the event of future crises?
Eikö komission mielestä EU:lla ole näinä vaikeina aikoina moraalinen velvollisuus osoittaa kohtuullisuutta ja solidaarisuutta Euroopan kansalaisille, joista suurin osa tienaa huomattavasti vähemmän kuin EU:n virkamiehet?
In these difficult times, does the Commission not see a moral obligation to set an example of moderation and solidarity with the majority of European citizens who have substantially lower incomes than EU officials?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6498/09
WRITTEN QUESTION E-6498/09
Lissabonin sopimus astui voimaan 1.12.2009 lähes seitsemän vuotta kestäneen alustuksen jälkeen.
The Lisbon Treaty came into force on 1 December 2009, after nearly seven years of preparation.
Kuinka kauan komissio uskoo kestävän, ennen kuin Lissabonin sopimus on pantu täytäntöön kaikilla Euroopan unionin tasoilla?
How long does the Commission believe it will take for the Lisbon Treaty to be implemented in practice at all levels of the European Union?
Mitkä Lissabonin sopimuksen kohdat ovat komission mielestä aikaa vievimpiä ja vaikeimpia panna täytäntöön?
Which areas of the Lisbon Treaty does the Commission believe will be the most protracted and difficult to implement?
Kuinka suuriksi komissio arvioi Lissabonin sopimuksen edellyttämästä Euroopan unionin toimielinten ja toimivaltuuksien uudelleen järjestelystä aiheutuvat kustannukset?
What costs does the Commission expect as a result of the restructuring of powers and of the EU Institutions required by the Lisbon Treaty?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6499/09
WRITTEN QUESTION E-6499/09
Aihe: Komission rakennuksissa toimivat yritykset
Subject: Businesses in the Commission's buildings
Kuinka monta yritystä toimii tällä hetkellä kokonaan tai osittain komission rakennuksissa?
How many firms currently carry on their business wholly or partially on the Commission’s premises?
Kuinka monta työntekijää näillä yrityksillä on?
How many people work for these businesses?
Mikä on komission toimitilojen kokonaispinta-alan ja komission vuokralle antamien toimitilojen pinta-alan välinen suhde?
What percentage of the Commission’s overall office space is rented out?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6500/09
WRITTEN QUESTION E-6500/09
Aihe: Opelille myönnettävät tuet yksittäisissä valtioissa
Subject: Subsidies for Opel in individual countries
Focus-lehden verkkoversiossa ”FOCUS Online” todettiin 5.12.2009, että General Motors haluaa käyttää Opelin pelastamiseksi 600 miljoonaa euroa itse hankkimiaan varoja ja 2,7 miljardia euroa hallituksilta saamiaan tukia.
According to the online publication ‘FOCUS Online’ of 5 December 2009, General Motors would like to contribute EUR 600 million itself to rescuing Opel, in addition to collecting EUR 2.7 billion from governments.
EU:n lainsäädännössä kuitenkin säädetään, ettei yrityksen rakenneuudistukseen saa vaikuttaa myöntämällä tukia.
However, EC law provides that the restructuring of a company may not be influenced by the payment of subsidies.
Ylikapasiteetin vähentämisessä on sovellettava ainoastaan taloudellisia kriteerejä.
Economic criteria should be the only guiding principles when overcapacity is being cut.
GM/Opel-tapauksessa Yhdistynyt kuningaskunta on jo luvannut myöntää yhdysvaltalaiselle autonvalmistajalle lainatakauksia, ja muut pistävät vielä paremmaksi lupaamalla miljoonia.
In the case of GM/Opel, the United Kingdom has already offered the American car manufacturer credit guarantees, and others are outdoing each other with pledges of millions.
Mitä mieltä komissio on tämänhetkisistä tapahtumista ja miten se aikoo vaikuttaa mainittuihin valtioihin?
What is the Commission’s view of what is currently happening and how will it seek to influence the countries involved?
Mitä päätelmiä komissio aikoo tehdä säännöksiä rikottaessa?
What steps will the Commission if there are infringements?
Joudutaanko rikkomistapauksissa maksamaan sakkoa ja mihin nämä sakkomaksut perustuvat?
Are financial penalties provided for in the event of infringements, and what are they based on?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6501/09
WRITTEN QUESTION E-6501/09
Aihe: Euroopan unionin leludirektiivi ja syöpää aiheuttavat kemikaalit
Subject: EU Toys Directive and carcinogenic chemicals
Toisiaan tukevien lehtitietojen mukaan Saksan riskinarviointilaitos (BfR) varoittaa syöpää aiheuttavista pehmitteistä lasten leluissa, joiden syystä uskotaan muuttavan perimää, aiheuttavan syöpää ja haittaavan lisääntymistä.
According to consistent press reports, Germany’s Federal Risk Assessment Institute ( Bundesinstitut für Risikobewertung (BfR)) is warning against carcinogenic plasticisers in children’s toys, which ‘are suspected, on the basis of good evidence, of damaging chromosomes, causing cancer and hindering reproduction’.
Euroopan unionin leludirektiivi, joka astuu voimaan vasta vuonna 2011, ei tuo tähän asiaan suurempaa muutosta, sillä syöpää aiheuttaville polysyklisille hiilivedyille, joita käytetään kumileluissa pehmitteinä, ei ole asetettu raja-arvoja.
The EU Toys Directive, which does not come into force until 2011, will not make much difference to this, since no binding limit values are laid down for carcinogenic polycyclic hydrocarbons, which are used as plasticisers in rubber toys.
Euroopan unionin leludirektiivi sallii leluille jopa 1 000 kertaa suurempia pehmitepitoisuuksia kuin auton renkaille.
In fact, the EU Toys Directive allows 1 000 times the concentration of plasticisers in toys as is permitted, for example, in car tyres.
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä näiden Saksan riskinarviointilaitoksen julkaisemien tietojen pohjalta?
What are the Commission’s plans in the light of these findings by the Federal Risk Assessment Institute?
Mitä mahdollisuuksia komissio näkee vielä olevan säätää sitovia raja-arvoja polysyklisille hiilivedyille?
What ways is the Commission considering of laying down binding limit values for polycyclical hydrocarbons after all, perhaps via a regulation?
Ottaisiko komissio huomioon Euroopan parlamentin tätä asiaa koskevan valiokunta-aloitteisen mietinnön ja ryhtyisi vastaaviin toimintasuositusten mukaisiin toimiin?
Were the European Parliament to adopt an initiative report to this effect, would the Commission, rather than simply taking note of it, adopt its recommendations for action?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6502/09
WRITTEN QUESTION E-6502/09
Aihe: Euroopan unionin operaatio EULEX Kosovossa
Subject: EU EULEX mission in Kosovo
Vuoden ajan Euroopan unioni on oikeusvaltio-operaatiollaan (EULEX) yrittänyt rakentaa toimivaa Kosovon valtiota.
For a year the EU has been trying, with its EULEX rule-of-law mission, to set up a functioning state of Kosovo.
Kuinka suuret kustannukset tästä operaatiosta on koitunut tähän mennessä?
What has the cost of this mission been to date?
Kuinka suureksi tulevat kustannukset on arvioitu?
What are the cost estimates for the future?
Miten operaatiossa edistyttiin ensimmäisen vuoden aikana ja millaiseksi komissio arvioi saavutetun edistyksen suhteessa operaation kustannuksiin?
Exactly what progress was made in the first year, and how does the Commission judge it in relation to the cost?
Onnistuttiinko EULEX -operaatiolla kitkemään Kosovossa rehottavaa lahjontaa?
Has the EULEX mission succeeded in stemming the rising tide of corruption in Kosovo?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6503/09
WRITTEN QUESTION E-6503/09
Aihe: Palvelukseen ottamista koskevat perusteet
Subject: Recruitment criteria
Silloinen komission jäsen Neil Kinnock antoi 3.11.2004 komission puolesta seuraavan vastauksen Paul van Buitenenin kysymykseen, joka koski käännöskeskuksen toimihenkilöiden työhönoton tarkastamista:
On 3 November 2004 the then Commissioner Neil Kinnock replied as follows on behalf of the Commission to a question by Paul van Buitenen on financial audit of recruitment of staff to the Translation Centre:
”Consistent with its risk-based audit planning, the Internal Audit Service has already scheduled provision for conducting an audit of the managment and control systems (including Human Ressources issues) at the Translation Centre (CdT), to start in early 2005 at the latest.”
‘Consistent with its risk-based audit planning, the Internal Audit Service has already scheduled provision for conducting an audit of the management and control systems (including Human Resources issues) at the Translation Centre (CdT), to start in early 2005 at the latest’.
Tämän jälkeen asiasta ei ole kuulunut mitään.
Since then nothing more has been heard about it.
Mikä on käännöskeskuksen sisäisen tarkastuksen tulos?
What was the outcome of the audit of the Translation Centre?
Mitä päätelmiä sen perusteella tehtiin ja miten ne pantiin täytäntöön?
What conclusions were drawn and how were they implemented in practice?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6505/09
WRITTEN QUESTION E-6505/09
Aihe: Kreikan maksukyvyttömyys
Subject: Greek national bankruptcy
Jos Kreikka menettää maksukykynsä, muut talous- ja rahaliiton jäsenet eivät ole Maastrichtin sopimuksen mukaan velvollisia auttamaan.
If Greece were to become insolvent, the other members of the currency union would not, under the Treaty of Maastricht, be obliged to come to its aid.
Talous- ja rahapoliittisista asioista vastaavan komission jäsenen virkaa vielä hoitava Joaquin Almunia ja Saksan entinen valtiovarainministeri Peer Steinbrück ovat kuitenkin useaan otteeseen korostaneet, että tässä äärimmäisessä tapauksessa löydetään kyllä jokin ratkaisu.
However, the outgoing Commissioner for Economic and Monetary Affairs, Joaquin Almunia, and former Federal Finance Minister Peer Steinbrück have frequently stressed in the past that if this extreme case were to arise some solution would be found.
Onko komissiolla hätäsuunnitelmia euroalueeseen kuuluvan valtion maksukyvyttömyyden varalle?
Does the Commission have emergency plans for the bankruptcy of a eurozone country?
Jos on, millaisia nämä hätäsuunnitelmat ovat?
If so, what are the emergency plans?
Toteutetaanko maksukyvyttömän valtion hyväksi ja sitä vastaan konkreettisia toimia, ja jos toteutetaan, niin millaisia?
Would practical steps be taken for and against the insolvent country and, if so, what are they?
Jos ei toteuteta, miksi ei?
If not, why not?
Mitä konkreettisia toimia komissio toteuttaa varautuakseen tällaiseen äärimmäiseen tapaukseen?
What practical steps is the Commission taking in order to be prepared for an extreme case of this kind?
Mitä käytännön seurauksia euroalueen jäsenvaltion maksukyvyttömyydellä olisi?
What would be the practical consequences of national bankruptcy of a eurozone country?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6506/09
WRITTEN QUESTION E-6506/09
Aihe: Jalkapalloseurojen omistajuus
Subject: Ownership of football clubs
Saksassa käydään vilkasta keskustelua siitä, millaiset vaikutusmahdollisuudet investoijilla pitäisi tulevaisuudessa olla jalkapalloseuroihin.
Intense discussion is currently going on in Germany about the options for influence that investors in football clubs should have in the future.
Tähän asti on pätenyt, että seuran johtokunnalla on oltava ainakin yli 50 + 1 ääntä.
The rule to date has been that a club’s governing body must always have more than 50 + 1 votes.
Siten ulkopuolisten investoijien vaikutusmahdollisuudet esimerkiksi Englannin Valioliigassa ovat huomattavan rajoitetut.
This greatly limits the influence of outside investors, as for example in the Premier League in England.
Erään seuran puheenjohtaja Hannoverista haluaa nyt valittaa tästä säännöksestä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen.
A club chairman from Hanover now plans to bring a complaint against this rule before the European Court of Justice.
Millaisiksi komissio arvioi tällaisen valituksen mahdollisuudet?
What, in the view of the Commission, are the chances of such a case being successful?
Pitääkö komissio, mahdollisesti kilpailullisista syistä, tarpeellisena toimia itse?
Does the Commission think it might need to take action itself, for reasons of competition for example?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6507/09
WRITTEN QUESTION E-6507/09
Aihe: Pankkien pelastus
Subject: Bank rescue
Hypo Group Alpe Adria pelastettiin viime hetkellä kansallistamisella.
Hypo Group Alpe Adria has been rescued at the last minute by being nationalised.
Kuinka todennäköinen dominoefekti muiden jäsenvaltioiden keskuudessa olisi komission mielestä ollut, mikäli pankkia ei olisi pelastettu?
How big a risk of a domino effect rippling across Member States does the Commission consider there would have been if the bank had not been rescued?
Onko Hypo Group Alpe Adria komission mielestä niin iso pankki, että sen kohdalla voidaan puhua markkinariskistä?
Does the Commission consider Hypo Group Alpe Adria to be so big that it is appropriate to speak of a systemic risk?
Riittävätkö komission tekemät rahoitusmarkkinoiden valvontaa koskevat direktiiviehdotukset komission mielestä tulevaisuudessa estämään tai edes ajoissa tunnistamaan tällaisen katastrofin?
Does the Commission consider that the proposals that it has tabled for a directive on financial market supervision are sufficient to prevent or at least detect such a disaster in good time in future?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6508/09
WRITTEN QUESTION E-6508/09
Aihe: Brittiläiset johtajat verokeitaissa
Subject: British managers and tax havens
Joulukuun puolivälissä 2009 Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus esitti suunnitelmansa asettaa pankki- ja yritysjohtajien bonuksille 50 prosentin erityisvero.
In mid‑December 2009 the UK Government presented its plan to put a special 50 % tax on the bonuses of bank and company managers.
Tätä seurasi johtavassa asemassa olevien henkilöiden todellinen joukkopako.
Against this background there was a veritable exodus of managers.
Houkuttelevimpia kohteita olivat Kanaalisaariin kuuluvat Jersey ja Guernsey sekä Mansaari, joissa verokanta on todella alhainen.
Their main destinations were the Channel Islands Jersey and Guernsey, and the Isle of Man, which have temptingly low tax rates.
Miten neuvosto suhtautuu tällaiseen kehitykseen, kun huomioidaan komission rahoitusmarkkinoiden valvontaa koskevat direktiiviehdotukset?
What is the Council’s view of this development in the light of the Commission’s proposed directives on oversight of the financial markets?
Voitaisiinko tämänkaltainen veronkierto estää komission uusilla rahoitusmarkkinoiden valvontaa koskevilla direktiiviehdotuksilla?
In the view of the Council, could a tax exodus such as this be prevented by the new proposals for directives on oversight of the financial markets presented by the Commission?
Kesäkuussa 2009 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi jäsenvaltioita ryhtymään nopeasti johtajien palkkoja ja finanssialalla maksettavia etuisuuksia koskeviin toimenpiteisiin.
The June 2009 European Council invited Member States to take action rapidly on executives' pay and on remuneration in the financial sector.
Neuvosto kehotti kesäkuussa 2009 jäsenvaltioita puuttumaan epäkohtiin vahvistamalla tuloksen ja palkkion välistä yhteyttä, edistämällä pitkän ja lyhyen aikavälin tulosperusteiden välistä tasapainoa ja tehostamalla palkitsemisprosessin hallinnointia.
In July 2009, the Council urged Member States to address shortcomings by strengthening the link between performance and pay, by promoting a balance between long- and short-term performance criteria and by enhancing the governance of the remuneration process.
Neuvosto pääsi 10. marraskuuta 2009 tähän liittyen yhteisymmärrykseen yleisnäkemyksestä 14732/09. komission ehdotukseen 12093/09. muun muassa pankkien ja sijoituspalveluyritysten palkka- ja palkkiojärjestelyjen saattamisesta toiminnan vakauden valvonnan piiriin, jotta luottolaitokset ja sijoituspalveluyritykset voitaisiin velvoittaa harjoittamaan tehokkaan riskienhallinnan kanssa sopusoinnussa olevaa palkka- ja palkkiopolitiikkaa.
On that same issue, the 10 November 2009 Council reached agreement on a general approach 14732/09. concerning a Commission proposal 12093/09. to, inter alia , bring the remuneration arrangements of banks and investment firms within prudential oversight, in order to oblige them to have remuneration policies consistent with effective risk management.
Neuvosto pyysi tältä pohjalta puheenjohtajavaltiota käymään Euroopan parlamentin kanssa neuvotteluja sopimukseen pääsemiseksi ensimmäisessä käsittelyssä.
On that basis the Council invited the Presidency to pursue negotiations with the European Parliament with a view to reaching an agreement at first reading.
Mitä tulee erityisesti kysyjän kysymykseen, neuvosto ei ole käsitellyt sitä, koska neuvoston ei kuulu esittää huomautuksia kansallisista säädöksistä tai niiden seurauksista.
Coming to the specific question raised by the Honourable Member, the Council has not discussed it, as it is not for the Council to comment on national legal provisions or their consequences.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6509/09
WRITTEN QUESTION E-6509/09
Miten komissio suhtautuu tällaiseen kehitykseen, kun huomioidaan komission rahoitusmarkkinoiden valvontaa koskevat direktiiviehdotukset?
What is the Commission’s view of this development in the light of its proposed directives on oversight of the financial markets?
Voitaisiinko tämänkaltainen veronkierto estää komission uusilla rahoitusmarkkinoiden valvontaa koskevilla direktiiviehdotuksilla?
Could a tax exodus such as this be prevented by the new proposals for directives on oversight of the financial markets presented by the Commission?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6510/09
WRITTEN QUESTION E-6510/09
Aihe: Ammattitaito rahoitusmarkkinoiden valvontaa koskevissa direktiiviehdotuksissa
Subject: Professionalism in preparing proposals for directives on financial market oversight
Rahoitusmarkkinoiden asiantuntijoiden, sidosryhmien ja Euroopan parlamentin kokeneiden jäsenten arvion mukaan rahoitusmarkkinoiden valvontaa koskevat komission direktiiviehdotukset, etenkin hedgerahastojen sääntelyä koskevat ehdotukset, on huitaistu vasemmalla kädellä.
In the opinion of financial market experts, lobby groups and experienced Members of the European Parliament, the Commission’s proposals for directives on financial market oversight, particularly in the area of the planned regulation of hedge funds, can best be described as cobbled together.
Kyseisiä tekstejä alettiin nimittäin laatia tosissaan vasta joulukuussa 2008, ja ne olivat valmiita huhtikuussa 2009.
It is reported that the texts in question were not seriously addressed until December 2008 and were completed in April 2009.
Miten on mahdollista, että poliitikot ja asiantuntijat ovat jo vuosien ajan vaatineet tällaista sääntelyä, mutta komissio ei ilmeisesti ole vieläkään tehnyt riittäviä valmisteluja?
How is it possible, when politicians and experts have been calling for such regulation for years, that the Commission obviously made no adequate preparations?
Mitä komissio itse pitää suurimpina heikkouksina, kun direktiiviehdotusten esittämisestä on kulunut puoli vuotta?
Six months after presentation of its proposals for directives, what does the Commission itself see as their greatest weaknesses?
Voiko komissio sulkea pois sen mahdollisuuden, että lobbaajat ovat vaikuttaneet suoraan käsiteltävänä oleviin direktiiviehdotuksiin?
Can the Commission rule out the possibility that lobbyists had a direct influence on the proposals for directives?
Jos ei voi, millainen vaikutus niillä on käytännössä ollut?
If not, what exact form did this influence take?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6512/09
WRITTEN QUESTION E-6512/09
Aihe: Tilintarkastustuomioistuimen uudistus
Subject: Reform of the Court of Auditors
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen työskentelytapaa arvostellaan jatkuvasti.
Criticism of the working practices of the Court of Auditors continues unabated.
Yleisin moite on, että tilintarkastustuomioistuin voi tarkastaa ainoastaan EU:n talousarviomäärärahojen käytön asianmukaisuuden, mutta ei sen taloudellisuutta tai tarkoituksenmukaisuutta.
The main complaint is that the Court of Auditors can only check that appropriations from the EU budget are properly used, not whether they make economic sense, or even any sense at all.
Euroopan unionin eri jäsenvaltioissa toimivilla tilintarkastustuomioistuimilla on kuitenkin nämä asianmukaiset toimivaltuudet.
In some European Union countries, however, such as Germany in its federal Länder and Austria, the audit bodies do have these sensible powers.
Voiko komissio kuvitella tekevänsä tätä asiaa koskevan aloitteen ja lisäävänsä näin tilintarkastustuomioistuimen ammattimaisuutta?
Could the Commission envisage taking the initiative in this case and professionalising the Court of Auditors?