natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tietääkö se, ovatko paikalliset tai kansalliset viranomaiset toteuttaneet ympäristövaikutuksia koskevaa kattavaa tutkimusta, jossa tehtäisiin seikkaperäisesti selkoa tällaisen suurhankkeen huomattavista vaikutuksista kyseessä olevaan luonnonkauniiseen ja matkailualan näkökulmasta merkittävään alueeseen? 8.
Does it know whether a comprehensive environmental impact study has been conducted by local or national Italian authorities to detail the significant environmental impact of such a major project on an area of great natural beauty and touristic importance? 8.
Voiko komissio ystävällisesti tehdä selkoa mahdollisista muista tätä hanketta koskevista relevanteista seikoista?
Will the Commission please report on any other relevant issues connected with this project?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2222/10
WRITTEN QUESTION E-2222/10
Aihe: Pääsy Euroopan komission rakennuksiin
Subject: Access to Commission buildings
Parlamentin valtaoikeuksia käyttäessäni joudun käymään usein Euroopan komission rakennuksissa tapaamassa useita siellä työskenteleviä henkilöitä, kuten komission jäseniä, pääjohtajia tai neuvonantajia.
When carrying out my parliamentary duties I frequently have to visit the Commission's buildings to meet various people working there, whether they be Commissioners, Directors-General or advisers.
Olen havainnut, että eri yhteyksissä noudatetaan erilaisia muodollisuuksia, kun Euroopan parlamenttiin valittuna jäsenenä saavun rakennukseen.
On different occasions I have encountered different protocols in relation to the procedures to be followed to gain access to the building as an elected Member of the European Parliament.
Joskus saan kulkea vain näyttämällä parlamentin valtuutusta tarvitsematta kulkea metallinpaljastimen läpi, joskus taas joudun kulkemaan kyseisen laitteen läpi.
Sometimes I am granted access simply by showing my parliamentary accreditation, without being required to pass through the metal detector, whilst on other occasions I have had to go through the detector.
On selvää, että julkisten rakennusten turvallisuus on, ja sen pitää olla, ensisijaisen tärkeää ja se edellyttää konkreettisia ja perusteltuja muodollisuuksia.
It is clear that the security of public buildings is and must be a priority and requires specific and well-founded protocols.
Epäilyksiä herättää kuitenkin sääntöjen soveltamisessa käytetty harkinnanvaraisuus.
Nevertheless, doubts are created by the degree of discretion seen in implementing these rules.
Turvallisuushenkilöstön jäsenten väliset keskustelut ovat olleet tavallisia eri käynneilläni Euroopan komissiossa.
Discussions among members of the security staff stationed at the entrance have been commonplace during the various visits I have made to the Commission.
Toisaalta mielestäni ei ole lainkaan perusteltua, että samalla kun komission jäsenet voivat tulla Euroopan parlamentin rakennukseen ikään kuin he olisivat parlamentin jäseniä (toisin sanoen vain näyttämällä valtuutusta ja kulkematta metallinpaljastimen läpi), tätä mahdollisuutta ei ole parlamentin jäsenillä, jotka tulevat komission rakennuksiin ja joiden on kuljettava metallinpaljastimen läpi.
I also consider it unjustified at the very least that, whilst Commissioners can enter Parliament's buildings as if they were Members of Parliament (i.e. simply by showing their accreditation without passing through the metal detector), the same does not apply to MEPs wishing to enter the Commission's buildings, who are obliged to pass through the metal detector.
Voiko komissio ystävällisesti selittää, mitä menettelyjä tarkkaan ottaen noudatetaan, kun Euroopan parlamentin jäsen saapuu Euroopan komission toimipaikkoihin?
Can the Commission explain exactly what procedures for entering its buildings should be applied to Members of the European Parliament?
Miten voidaan perustella, että samoja muodollisuuksia ei välttämättä noudateta, kun Euroopan parlamentin jäsen saapuu Euroopan komissioon tai kun komission jäsen saapuu Euroopan parlamenttiin?
If it is the case that the same protocols are not followed where an MEP wishes to enter the Commission and where a Commissioner wishes to enter Parliament, what are the reasons for this discrepancy?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2223/10
WRITTEN QUESTION E-2223/10
Aihe: Vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpano Tanskassa
Subject: Implementation of the Water Framework Directive in Denmark
Tässä yhteydessä on käyty keskustelua vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanosta Tanskassa.
In this context, there has been a debate on the implementation of the Water Framework Directive in Denmark.
Keskustelussa on esitetty seuraavat väitteet:
During the debate it was claimed that: —
Tanska voi lykätä heti vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanon vuodesta 2015 vuoteen 2027, koska Tanskalla on mahdollisuus saada määräaikaan lykkäystä yhteensä 12 vuotta.
Denmark could easily delay the implementation of the Water Framework Directive from 2015 until 2027, since it has the option of extending the deadline by a total of 12 years; —
Tanskan tulee lykätä puitedirektiivin täytäntöönpano vuoteen 2027, koska useilla muillakaan jäsenvaltioilla, mukaan lukien Saksa, Ranska ja Alankomaat, ei ole aikomusta täyttää puitedirektiivin tavoitteita vuonna 2015.
Denmark should in fact delay the implementation of the Water Framework Directive until 2027, since many other Member States, including Germany, France and the Netherlands, also do not plan to fulfil the objectives of the Water Framework Directive by 2015; —
Tanska on toistaiseksi kuulunut parhaimpien ja nopeimpien vesipolitiikan puitesopimuksen säännöksiä täytäntöönpanevien maiden joukkoon.
Denmark is also one of the Member States which has been quickest and most effective in implementing the Water Framework Directive.
Voiko Tanska lykätä heti vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteiden täyttämiselle asetettua määräaikaa vuoteen 2027? 2.
Can Denmark easily extend the deadline for fulfilling the objectives of the Water Framework Directive until 2027? 2.
Onko perusteltua väittää, ettei useilla mailla, mukaan lukien Ranska, Saksa ja Alankomaat, ole aikomusta täyttää vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteita vuonna 2015? 3.
Is there any truth in the claim that many Member States, including France, Germany and the Netherlands, do not plan to fulfil the objectives of the Water Framework Directive by 2015? 3.
Onko perusteltua väittää, että Tanska on toistaiseksi kuulunut vesipolitiikan puitesopimuksen säännöksiä parhaiten täytäntöönpaneviin maihin?
Is there any truth in the claim that Denmark is one of the Member States which has been most effective in implementing the Water Framework Directive so far?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2224/10
WRITTEN QUESTION E-2224/10
Aihe: Espanjan rannikkolaki
Subject: Spanish Coast Act
Espanjan vuoden 1988 rannikkolain (Ley de Costas) mukaan rannikkoalue jaetaan eri vyöhykkeisiin.
The 1988 Spanish Coast Act — ‘Ley de Costas’ — divided coastal areas into various zones.
Osa rantaviivoista ja suojavyöhykkeistä määritetään nyt uudelleen.
The ‘shore’ and the ‘protective easement zone’ are now partially being resurveyed.
Tärkein peruste rantaviivan määritykselle on piste, johon saakka merivesi on yltänyt toistaiseksi pahimman rajuilman aikana.
The ‘shore’ is essentially defined as the area extending to the ‘line the waves reached during the worst storms known’.
Tällä vyöhykkeellä olevat kiinteistöt on valtiollistettu rannikkolailla.
Properties within this area were nationalised by the act.
Kiinteistörekisteriin merkityt omistajat saavat käyttää rakennuksiaan vielä 30 vuotta, mutta (muita) korvauksia ei aiota myöntää.
Registered owners may use their houses for 30 years, but there is no (further) compensation.
Rantaviivaan rajoittuva suojavyöhyke on vähintään 100 metriä leveä.
The ‘protective easement zone’, which borders the ‘shore’, is at least 100 metres wide.
Suojavyöhykkeellä oleville yksityisille kiinteistöille ei enää saa rakentaa.
Private properties in this zone may no longer be built on.
Tämän lisäksi valtiolla on suojavyöhykkeellä oikeus käyttää pakkolunastusta tai etuosto-oikeutta.
Furthermore, the State can enforce easements in this zone by expropriation or a priority purchase right.
Espanjalaisen etujärjestön mukaan kyseessä on 300 000 kiinteistöä, jotka on alun perin rakennettu kuntien myöntämien rakennuslupien perusteella.
According to a Spanish pressure group, 300 000 properties are affected which were originally built with permits issued by the local authorities.
Vastaako tämä laki komission mielestä periaatetta, jonka mukaan lakien ja hallinnollisten päätösten pysyvyyteen on voitava luottaa, sekä lakien taannehtivuuskiellon periaatetta ja siten oikeusvaltioperiaatetta, joka on yksi unionin perusperiaatteista?
In the Commission’s view, to what extent is this act compatible with the protection of legal certainty and the prohibition of retroactive laws, which are elements of the rule of law — one of the principles on which the Union is founded?
Mikä on kyseisen lain suhde Euroopan unionin perusoikeuskirjaan kirjattuun omistusoikeuteen (ks. Lissabonin sopimuksen 6 artikla ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 17 artikla)?
Is it compatible with the right to property laid down in Article 17 of the EU Charter of Fundamental Rights and referred to in Article 6 of the EU Treaty?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2225/10
WRITTEN QUESTION E-2225/10
Aihe: Armenialaisten kansanmurha – Vaikutukset Turkin ja EU:n välisiin suhteisiin
Subject: Armenian genocide — effects on EU‑Turkey relations
Sekä Ruotsin parlamentti että Yhdysvaltain edustajainhuoneen ulkoasiainvaliokunta hyväksyivät hiljattain päätöslauselmat, joiden mukaan turkkilaisten ensimmäisen maailmansodan aikana armenialaisiin kohdistama verilöyly luokitellaan kansanmurhaksi.
Both the Swedish Parliament and the Committee on Foreign Affairs of the US House of Representatives recently voted resolutions classifying the Turkish massacre of Armenians during the First World War as genocide.
Turkin pääministeri Erdogan luonnehti näitä armenialaisia koskevia päätöslauselmia sananmukaisesti komediaksi, parodiaksi ja väärän politiikan tulokseksi sekä ilmoitti niiden olevan haitaksi maiden välisille suhteille.
The Turkish Prime Minister, Erdoğan, has literally described these Armenian resolutions as a ‘comedy’, a ‘parody’ and the ‘product of erroneous polices’, and has reacted by announcing that relations between states are now strained.
Erdoganin mukaan kyseinen päätöslauselma ei voi vahingoittaa Turkkia, mutta se rasittaa valtioiden välisiä suhteita, vaarantaa niiden intressit sekä sumentaa niiden näkemyksiä tulevaisuudesta.
Erdoğan stated: ‘Let me say quite clearly that this resolution will not harm us.
Erdoganin mukaan turkkilaiset eivät kuitenkaan aio antaa periksi.
But it will damage bilateral relations between countries, their interests and their visions for the future.
Mitä mieltä komissio on Turkin pääministeri Erdoganin avoimista uhkauksista Yhdysvaltoja ja Ruotsia kohtaan, erityisesti Turkin demokratian kypsyyden ja tulevien jäsenyysneuvottelujen näkökulmasta?
How does the Commission view these blatant threats by the Turkish Prime Minister against the USA and Sweden, in particular with regard to Turkey’s democratic maturity and further accession negotiations?
Aikooko komissio reagoida asianmukaisella tavalla pääministeri Erdoganin ilmoitukseen 100 000 armenialaisen karkottamisesta?
Will the Commission react appropriately to Erdoğan’s announced threat to deport 100 000 Armenians?
Onko tällä Erdoganin ilmoituksella asianmukaiset seuraukset Turkin EU-jäsenyysneuvotteluille?
Will Erdoğan’s announcement have appropriate consequences for Turkey's accession negotiations with the EU?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2226/10
WRITTEN QUESTION E-2226/10
Aihe: Bolognan prosessin kymmenen ensimmäisen vuoden arviointi ja tulevat aloitteet
Subject: Evaluation of the last ten years of the Bologna Process and future initiatives
Bolognan prosessia koskevasta julistuksesta, joka koskee eurooppalaisen korkeakoulutusalueen luomista ottamalla käyttöön kolme yliopisto-opetuksen opiskelujaksoa, on nyt kymmenen vuotta.
This year marks the tenth anniversary of the Bologna Process which aims to create a European Higher Education Area by establishing a three-cycle system in university education.
Kyseisen prosessin kiistämättä kehnot tulokset ovat saaneet jäsenvaltiot äskettäin päättämään opetusministerien neuvostossa, että prosessia jatketaan toisella kymmenellä vuodella, jotta lopultakin onnistutaan kansallisten opetusjärjestelmien lähentämisessä.
The undeniably mediocre results produced by this Process, have recently led to a decision being taken by Member States in the Education Council to extend it for another ten years in order to finally achieve the convergence of national education systems.
Voiko neuvosto siksi vastata seuraaviin kysymyksiin: —
Will the Council answer the following questions: —
Mikä on sen mielestä syynä Bolognan prosessin tavoitteiden toteuttamisessa kymmenen viime vuoden aikana saavutettuihin lannistaviin tuloksiin ja millä perusteella se ajattelee, täysin luottavaisesti, että tämän epäonnistumisen syyt katoavat tulevana vuosikymmenenä? —
What are the reasons for the discouraging results achieved in implementing the objectives of the Bologna Process over the last ten years and on what basis can it be so confident that the actual reasons for this failure will disappear over the next ten years? —
Onko sillä tietoja jäsenvaltioiden opetusjärjestelmien lähentymisestä tähän asti?
Does it have any specific data regarding the convergence of the education systems of Member States to date?
Bolognan prosessi on vapaaehtoinen hallitustenvälinen prosessi, jossa maat ovat sitoutuneet eurooppalaisen korkeakoulutusalueen (EHEA) luomiseen vuoteen 2010 mennessä.
The Bologna Process is a voluntary intergovernmental process in which countries have committed themselves to establish a European Higher Education Area (EHEA) by 2010.
Korkeakoulusektorin tärkeimpiä sidosryhmiä edustavat eurooppalaiset järjestöt osallistuvat myös tähän prosessiin.
European organisations representing the main stakeholders of the higher education sector are also participating in the Process.
Vaikka monet EU:n koulutusalan aloitteet on suunniteltu yhteensopiviksi Bolognan prosessin kanssa ja vaikka kaikki 27 EU:n jäsenvaltiota ovat sopineet tukevansa tavoitetta luoda EHEA, prosessin erityisnäkökohdat ovat edelleen kunkin prosessiin osallistuvan maan yksinomaisella vastuulla.
Although many EU initiatives in the field of education are designed to be compatible with the Bologna Process, and although all 27 EU Member States have agreed to support the aim of creating a EHEA, the specific aspects of the process remain the sole responsibility of each individual country participating in the Process.
Pyydämme kysyjää kiinnittämään lisäksi huomiota siihen, että SEUT 165 artiklan mukaan unioni myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemalla ja täydentämällä jäsenvaltioiden toimintaa pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta opetuksen sisällöstä ja koulutusjärjestelmän järjestämisestä sekä niiden sivistyksellistä ja kielellistä monimuotoisuutta.
The Honourable Member’s attention is furthermore drawn to the fact that, according to Article 165 TFEU, the Union contributes to the development of quality education by encouraging cooperation between Member States and, if necessary, by supporting and supplementing their action, while fully respecting the responsibility of the Member States for the content of teaching and the organisation of education systems and their cultural and linguistic diversity.
Neuvosto sopi 11. ja 12. toukokuuta 2009 antamissaan päätelmissä 9845/09. , että korkeakoulutuksen nykyaikaistamiseen tähtäävien jäsenvaltioiden pyrkimysten tukemiseksi ja eurooppalaisen korkeakoulutusalueen luomiseksi olisi pyrittävä myös tiiviiseen synergiaan Bolognan prosessin kanssa erityisesti laadunvarmistuksen, tutkintojen tunnustamisen, liikkuvuuden ja avoimuutta edistävien välineiden osalta.
In its conclusions of 11‑12 May 2009 9845/09. , the Council agreed that, in order to support Member States' efforts to modernise higher education and develop a European Higher Education Area, close synergy with the Bologna Process should also be aimed for, in particular with regard to quality assurance, recognition, mobility and transparency instruments.
Näin ollen kysymyksessä tarkoitetun päätöksen tekeminen tai näkemysten esittäminen siitä, mikä prosessin tuleva suunta mahdollisesti on, ei kuulu neuvostolle Euroopan unionin toimielimenä.
Accordingly, it is not for the Council as a European Union institution either to take the kind of decision referred to in the question, or to express a view on what the future direction of the Process might be.
Neuvosto pyytää kysyjää tutustumaan myös julistukseen Ks. seuraava internet-sivusto: www.ond.vlaanderen.be/hogeronderwijs/bologna/2010_conference/documents/Budapest-Vienna_Declaration.pdf , jonka 47 osallistujamaata allekirjoittivat Budapestissa ja Wienissä pidetyissä prosessin 10‑vuotisjuhlakokouksissa.
The Council would also invite the Honourable Member to refer to the Declaration See following website: www.ond.vlaanderen.be/hogeronderwijs/bologna/2010_conference/documents/Budapest-Vienna_Declaration.pdf signed by the 47 participating countries during the Budapest and Vienna meetings that marked the tenth anniversary of the Process.
Julistuksessa esitetään osallistujamaiden näkemys edistymisestä tähän mennessä ja edessä olevat haasteet.
The Declaration sets out the participating countries' view of the progress made so far and the challenges which lie ahead.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2227/10
WRITTEN QUESTION E-2227/10
Aihe: Solidaarisuusrahaston soveltaminen Kreikan tuhoisien tulipalojen yhteydessä
Subject: Evaluation of the resources used by the Solidarity Fund following the devastating fires in Greece
Kreikassa viime kesänä raivonneiden tulipalojen vuoksi maan on täytynyt turvautua solidaarisuusrahastoon korjatakseen aiheutuneet tuhot.
In response to the devastating fires in Greece last summer, funding was provided from the European Union Solidarity Fund in an effort to provide relief for the affected country from the damages which followed.
Noin seitsemän kuukautta tapahtuneen jälkeen komissiolle esitetään seuraavat kysymykset: —
Approximately seven months later, will the Commission answer the following questions: —
Kuinka paljon EU:n myöntämiä määrärahoja on sen mukaan käytetty tähän mennessä?
What is the estimated amount that has been released from EU funds until now?
Katsooko se Kreikan määrärahojen käytön olevan tyydyttävää?
Does it consider that these funds have been used to a satisfactory level by Greece?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2228/10
WRITTEN QUESTION E-2228/10
Aihe: Downin oireyhtymää koskevat EU:n aloitteet
Subject: European initiatives for Down Syndrome
Kansainvälisenä Downin oireyhtymän päivänä 21. maaliskuuta on tärkeää panna merkille, että kansalaisilla on edelleen puutteellisia tietoja tästä oireyhtymästä.
On the occasion of World Down Syndrome Day (21 March) it is important to stress that citizens are insufficiently informed about this particular illness.
Monet tulevat vanhemmat päättävät keskeyttää raskauden sen jälkeen, kun on lääketieteellisesti todettu, että äidin odottama lapsi kärsii Downin oireyhtymästä.
As a result, the decision to terminate a pregnancy is made by a significant number of future parents who have discovered, through medical tests, that the child they are bringing into the world is suffering from this particular syndrome.
Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: —
Will the Commission answer the following questions: —
Mitä toimia se on toteuttanut tiedottaakseen Euroopan kansalaisille Downin oireyhtymästä? —
What measures has it taken towards educating European citizens about Down Syndrome? —
Aikooko se tukea taloudellisesti ja yhteisön lainsäädännön avulla kyseisestä oireyhtymästä kärsivien henkilöiden päivittäistä elämää (Downin oireyhtymästä kärsiville lapsille tarkoitetut koulut ynnä muut tukitoimet)?
Will it make provision for Community funding and legislation in order to actively support people suffering from this syndrome in their day-to-day lives (e.g. schools specifically for children with Down Syndrome, etc.)?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2229/10
WRITTEN QUESTION E-2229/10
Aihe: Rasististen ilmiöiden lisääntyminen Kreikan kouluissa
Subject: Increase in racist phenomena in Greek schools
Kreikkalaiset koululaiset kertovat uusfasismin lisääntyvän kouluissa jatkuvasti niin, että se huolestuttaa koko yhteiskuntaa ja sen katsotaan olevan todellinen ongelma.
The continuing accusations made by Greek students about outbreaks of neo-fascism in schools are a source of growing concern and speculation for Greek society.
Aivan äskettäin Akrotirin lukion (Hania) opettajat kertoivat, että tietyt oppilaat esiintyivät Facebookissa äärioikeistolaisten järjestöjen tunnusten kanssa.
Recently, teachers at the General Secondary School in Akrotiri (Chania) noticed that some of their students were posing under the emblems of extreme-right organisations on Facebook.
Koska tiedämme historian perusteella, että taloudellisen epävarmuuden aikana havaitaan ääriaatteiden omaksumisen lisääntymistä, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: —
Given that historically, during periods of economic uncertainty, there has been a tendency for extremist ideologies to take hold, will the Commission answer the following questions: —
Aikooko se panna täytäntöön koululaisille suunnatun EU:n laajuisen tehokkaan tiedotuspolitiikan demokratian periaatteista ja arvoista? —
Does it intend to implement, on a European level, a vigorous information policy for students about the principles and values of democracy? —
Aikooko se ehkäistä rasististen ilmiöiden kehittymistä Euroopan unionissa, sillä ne laimentavat ja horjuttavat Euroopan yhdentymisen henkeä ja tavoitteita?
How does it propose to prevent the growth of racist phenomena within the EU, which weaken and undermine the objectives of European integration?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2230/10
WRITTEN QUESTION E-2230/10
Aihe: CIA:n lentoihin liittyvien tutkimusten tuloksia ei ole paljastettu Puolassa
Subject: CIA flights-related investigation results not disclosed in Poland
Puolan hallitus rahoitti äskettäin virallisen tutkimuksen CIA:n laittomista toimista Puolassa, mutta kansallisten säännösten mukaisesti tutkimus on toteutettu täysin salassa.
The Polish Government recently sponsored an official investigation into the CIA's illegal actions in Poland, but, in accordance with domestic provisions, this investigation has been carried out in absolute secrecy.
Lainsäädännön mukaan mikään ei kuitenkaan estä hallitusta paljastamasta tutkimuksen kaikkia yksityiskohtia, kun se on toteutettu.
However, no provision of the law prohibits the government from disclosing in full detail the results of such investigation, once it is carried out.
Aikooko neuvosto kehottaa Puolan viranomaisia julkistamaan tutkimustulosten kaikki yksityiskohdat?
In light of this, will the Council call on the Polish authorities to publicise in the fullest detail the results of the investigation?
Kuten neuvoston puheenjohtajavaltio totesi suulliseen kysymykseen H‑0015/10 antamassaan vastauksessa, neuvosto on parlamentin kanssa samaa mieltä siitä, että mikäli salaisia pidätyskeskuksia on olemassa, ne ovat kansainvälisen oikeuden vastaisia.
As the Presidency of the Council stated in its reply to oral Question H‑0015/10 , the Council shares the Parliament's view that secret detention centres, if they existed, did not comply with international law.
Puheenjohtajavaltio totesi myös, että Euroopan unioni on aina vastustanut tällaisia pidätyskeskuksia, olivatpa ne tunnettuja kuten Guantánamo tai väitettyjä salaisia keskuksia, ja että neuvosto on aina suhtautunut hyvin avoimesti sen selvittämiseen, onko jälkimmäisiä todella olemassa.
It also stated that the European Union had always been against such detention centres, be they known detention centres such as Guantánamo, or alleged secret centres, and that the Council had always been very open to finding out whether the latter really existed.