natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sen sijaan, että reitti kulkisi Italiassa Basilicatan, Calabrian ja Sisilian alueiden halki ja sieltä sitten Sisilian kanaaliin, joka on lyhin reitti Maltaan, se kääntyykin yllättäen Napolin kohdalla kohti Baria.
Most surprisingly, it would appear that, instead of passing through the regions of Basilicata, Calabria and Sicily before crossing the Strait of Sicily at the narrowest point to go on to Malta, the new route will instead change course on a level with Naples and branch off towards Bari.
Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: —
Can the Commission: —
Mitkä alueet ovat osallistuneet liikennekäytävä 1:n muutoshankkeeseen? —
Explain the reasoning behind the changes to the Corridor 1 project? —
Onko tehty selvitystä, joka sisältäisi sellaisen vaikutustenarvioinnin, jolla voitaisiin perustella Basilicatan, Calabrian ja Sisilian alueiden jättäminen pois liikennekäytävä 1:stä?
Say whether the exclusion of Basilicata, Calabria and Sicily from Corridor 1 was based on the findings of an impact assessment?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007383/2011
Question for written answer E-007383/2011
Aihe: Elintarvikejätteet ja nälän torjuminen
Subject: Food waste and combating hunger
Albalin maaliskuussa 2011 julkaisemasta ja seitsemässä maassa toteuttamasta tutkimuksesta käy ilmi, että joka sekunti roskiin heitetään jopa 38 kiloa elintarvikkeita.
A study published in March 2011 and carried out by the French food packaging company Albal in seven EU countries found that up to 38 kg of food is thrown away every second.
Jos tämä keskiarvo koskee sekä kotitalouksia että suuria kauppaketjuja, ilmiön laajuus herättää todellisia kysymyksiä, kun on kyse suurmyymälöiden elintarvikejätteestä.
Though this figure covers both households and large retailers, the extent of the phenomenon raises real questions about food waste in supermarkets.
Kansanterveydelliset näkökohdat sanelevat säännöt, jotka koskevat mahdollisuuksia myydä elinkaarensa lopussa olevia elintarvikkeita, olipa kyse sitten viimeisistä käyttöpäivistä, tutustumistarjouksista tai myymättä jääneistä tuotteista.
The rules governing the sale of food products at the end of their usable life, whether with regard to sell-by dates, special offers or unsold items, are dictated by public health considerations.
Nälän torjunnan kannalta tätä tilannetta on tosin vaikea perustella.
Yet this hardly seems justifiable in the light of the need to combat hunger.
Kyseinen tuhlaus on häpeällistä aikana, jolloin yhä useammat EU:n kansalaiset kärsivät aliravitsemuksesta, elävät köyhyydessä eivätkä pysty varmistamaan perustarpeitaan.
Waste on this scale, at a time when an increasing number of EU citizens are suffering from malnutrition, living in poverty and unable to meet their basic needs, is a disgrace.
Itse asiassa, jos suurmyymälöiden roskiin heittämiä elintarvikkeita pidetään orgaanisina jätteinä, merkittävä määrä elintarvikkeista voitaisiin ennen kaikkea kerätä talteen ruokapankeille.
Moreover, although food discarded by supermarkets is treated as organic waste, a significant proportion could be collected for food banks.
Aikooko komissio tässä tilanteessa tehdä tutkimuksen mahdollisuuksista luovuttaa ruokapankkien käyttöön elintarvikkeita, jotka ovat vielä käytettävissä, mutta ovat jääneet myymättä tai jotka eivät ole enää myyntikelpoisia suurissa kauppaketjuissa?
In light of the above, does the Commission intend to carry out a study on the scope for making food which is still edible but which has not been or cannot be sold by supermarkets available to food banks?
Onko komissio valmis tästä tutkimuksesta saatavien tulosten perusteella tekemään ehdotuksia suurten kauppaketjujen osoittaman solidaarisuuden edistämiseksi ruokapankkeja ja puutteessa eläviä ihmisiä kohtaan?
On the basis of the study's findings, would the Commission be prepared to make proposals to encourage a gesture of solidarity by food retailers towards food banks and people in need?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007384/2011
Question for written answer E-007384/2011
Aihe: Orgaanisten jätteiden hyödyntäminen ja ympäristönsuojelu
Subject: Recycling organic waste and protecting the environment
Albalin maaliskuussa 2011 julkaisemasta ja seitsemässä maassa toteuttamasta tutkimuksesta käy ilmi, että joka sekunti roskiin heitetään jopa 38 kiloa elintarvikkeita.
A study carried out by Albal in seven European countries and published in March 2011 has shown that up to 38 kg of food are thrown away every second.
Jos tämä keskiarvo koskee sekä kotitalouksia että suuria kauppaketjuja, ilmiön laajuus herättää todellisia kysymyksiä, kun on kyse suurmyymälöiden elintarvikejätteestä.
Though this average applies to both households and large retailers, the extent of the phenomenon raises real questions about food waste in supermarkets.
Euroopassa on tehty useita aloitteita teollisuuden ja suurmyymälöiden orgaanisen jätteen hyödyntämiseksi, jotta jätettä voitaisiin muuntaa energiaksi.
Several European initiatives have been launched with the aim of creating energy from industry and supermarket organic waste.
Useimmissa tavoissa erotellaan nesteet sisällöstä ja jatketaan metanoimalla sisältö.
Most of the methods used involve separating the food waste from its packaging and using the contents to produce methane.
Tällaisissa prosesseissa on useita etuja etenkin ympäristönsuojelun, vaihtoehtoisten energianlähteiden tarjonnan ja jätteiden sijoittamisen ja polttamisen vähentämisen kannalta.
There are many advantages to the use of such methods, particularly in terms of protecting the environment, providing an alternative energy supply, and reducing the need for landfill and incineration.
Aikooko komissio käynnistää tutkimuksen vihreiden toimintatapojen kehitysmahdollisuuksista teollisuuden ja suurmyymälöiden orgaanisten jätteiden hyödyntämisen osalta?
Does the Commission plan to investigate the possibility of developing ‘green’ waste management methods for industry and supermarket organic waste?
Missä määrin komissio voisi edistää tällaisten toimintatapojen kehittämistä ja ehdottaa samansuuntaisia kannustavia toimenpiteitä etenkin ilmasto- ja energiapaketin puitteissa?
To what extent could the Commission encourage the development of such methods and propose incentives for their use, particularly within the framework of the EU ‘climate and energy package’?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007385/2011
Question for written answer E-007385/2011
Aihe: Kristittyjen vastaisten uusien väkivaltaisuuksien vaara Pohjois-Sudanissa
Subject: Risk of further violence against Christians in north Sudan
Haluaisin ilmoittaa komissiolle, että vaikka Etelä-Sudanin irtautui Pohjois-Sudanista, jotta muut kuin muslimit voisivat nauttia uskonnollisista, yhteiskunnallisista ja poliittisista oikeuksistaan, jotka heiltä aikaisemmin kiellettiin, Pohjois-Sudanissa, jossa 98 prosenttia väestöstä on muslimeja, näitä oikeusrikkomuksia saattaa edelleen tapahtua siellä asuvaa kristittyjen vähemmistöä vastaan.
I would like to draw to the Commission’s attention the fact that although South Sudan has gained its independence, allowing non-Muslim Sudanese to enjoy the religious, social and political freedoms previously denied them, it is possible that those belonging to the Christian minority remaining in north Sudan (which is 98 % Muslim) could continue to suffer from violations of these freedoms.
Presidentti al-Bashir on ilmoittanut, että Pohjois-Sudan on vihdoin määrittänyt islamilaisen identiteettinsä ja että näin ollen maassa on sovellettava tiukasti islamilaista lakia, niin kutsuttua Shariaa.
Indeed, President al-Bashir has declared that north Sudan has finally established its Islamic identity, and that rigorous implementation of Islamic law (Sharia law) will therefore be necessary.
Kun otetaan huomioon Sudanin menneisyys, katsooko komissio, että presidentti al-Bashirin aikomukset voivat johtaa uusiin ihmisoikeusrikkomuksiin?
Does the Commission consider that, given Sudan’s past, the intentions voiced by President al-Bashir could result in further human rights violations?
Erityisesti komissiolta kysytään, voiko Pohjois-Sudanin hallinto pakottaa myös muut kuin muslimit noudattamaan islamilaista lakia, kuten maan historiassa on jo tapahtunut.
In particular, does the Commission think that the north Sudanese government could force non-Muslims to obey Islamic law, as happened in the past?
Lopuksi kysytään, onko sen mielestään pyydettävä presidentti al-Bashir selvennyksiä hänen aikomuksistaan soveltaa Sharia-lakia.
Lastly, does the Commission consider that it should ask President al-Bashir to clarify his intentions as regards implementing Sharia law?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007386/2011
Question for written answer E-007386/2011
Aihe: Kreikan hallituksen ja Euroopan komission välinen sopimus kansallisen strategisen viitekehyksen tarkistamista ja vauhdittamista silmällä pitäen
Subject: Agreement between the Greek Government and the Commission on revising and speeding up the NSRF
Kreikan kehitys-, kilpailukyky- ja meriasioista vastaava ministeri esitti 14. heinäkuuta laaditussa virallisessa tiedonannossa Kreikan hallituksen ja Euroopan komission (aluepolitiikasta vastaavan komission jäsenen Johannes Hahnin) välisen sopimuksen kansallisen strategisen viitekehyksen tarkistamisesta ja vauhdittamisesta (http://www.mindev.gov.gr/?p=5037).
In an official announcement of 14 July, the Greek Minister of Development, Competitiveness and Shipping said that an agreement had been reached with the Commission (and the Commissioner for Regional Policy, Mr Hahn) to revise and speed up the implementation of the NSRF (http://www.mindev.gov.gr /? p = 5037).
Tiedonannon mukaan sopimus pitää sisällään muun muassa seuraavaa: a) kansalliseen strategiseen viitekehykseen osoitettujen yhteisöjen määrärahojen nostaminen 85 prosenttiin, b) myönnetään 95 prosenttia yhteisön tukea vuosina 2011–2013 toteutettaviin suurhankkeisiin, c) 400 miljoonan euron ylimääräiset säästöt saadaan aikaan teknisen tuen määrää nostamalla, d) viennin kustannukset katetaan kokonaan yhteisön varoista kansalliseen strategiseen viitekehykseen liittyvissä lupahankkeissa, e) jäädytettyjen varojen vapauttaminen kesken jääneitä tai lopetettuja hankkeita varten.
According to the announcement, the agreement provides, inter alia , for: a) an increase in the EU contribution to the NSRF to 85 %; b) a Community contribution of 95 % for major projects for the years 2011-13; c) savings of up to a further EUR 400 m by increasing the rate of technical assistance; d) the cost of expropriations for NSRF concession contracts to be fully covered from EU funds; and e) the release of blocked funds from inactive and ‘dead’ projects.
Komissiota pyydetään edellä esitetyn perusteella vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
On the basis of the above, will the Commission say: 1.
Voisiko se esitellä sopimuksen puitteet ja ehdot sekä julkistaa sopimustekstin? 2.
Will it present the framework and conditions of this agreement and make the text public? 2.
Milloin sopimuksen on määrä tulla voimaan?
When is this agreement due to enter into force?
Mitä uusia mahdollisuuksia sopimus tuo Kreikalle?
What new facilities does it provide for Greece?
Ollaanko vastaavia sopimuksia tekemässä rahoituskriisissä olevien Euroopan unionin muiden jäsenvaltioiden kanssa? 3.
Has provision been made for similar agreements for other EU Member States confronted with the financial crisis? 3.
Merkitseekö tämä Kreikan kanssa tehty sopimus parannusta 16. joulukuuta 2008 annettuun komission tiedonantoon (KOM(2008)0876) sisältyviin ehtoihin ja menettelyihin?
Does this agreement with Greece amount to an improvement in the conditions and procedures set out in Commission Communication COM(2008)876 of 16 December 2008?
Pannaanko sopimus täytäntöön muuttamalla Euroopan komissiossa voimassa olevia menettelyitä? 4.
Are changes to existing Commission procedures required for the implementation of this agreement? 4.
Kuinka monta hanketta ja mitä toimia poistetaan ja miten ne valitaan? 5.
How will they be chosen? 5.
Onko Kreikka toimittanut komissiolle asiakirjoin varustetun, toimintaohjelman tarkistamista koskevan ehdotuksen, jossa se pyytää valtion tai yksityisen sektorin yhteisrahoituksen määrän alentamista?
Has Greece submitted to the Commission a substantiated proposal to revise the operational programme seeking a reduction in national public and / or private co-funding?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007387/2011
Question for written answer E-007387/2011
Aihe: Valuutanvaihdon maksujen avoimuus
Subject: Transparency of exchange rate fees
Hinnoittelun avoimuus on keskeinen väline sen varmistamisessa, että kuluttajat voivat tehdä tietoon perustuvia valintoja ja asettaa yrityksille kilpailupaineita hintojen rajoittamiseksi ja tehokkuuden parantamiseksi.
Transparency of pricing is a crucial tool to ensure that consumers can make informed choices and apply competitive pressure to firms in order to limit prices and improve efficiency.
Tämä vahvistetaan sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevassa direktiivissä (2005/29/EY EUVL L 149, 11.6.2005, s. 22. ) vaatimuksella, jonka mukaan hinnat pitää esittää selkeällä, ymmärrettävällä, yksiselitteisellä ja oikea-aikaisella tavalla.
The Unfair Commercial Practices Directive (2005/29/EC OJ L 149, 11.6.2005, p.
Muussa tapauksessa hinnat katsotaan harhaanjohtaviksi ja siten direktiivin vastaisiksi.
22. ) upholds this, with the requirement that the calculation of the price should be provided in a clear, intelligible, unambiguous and timely manner, otherwise prices will be considered misleading and thus in breach of the directive.
Valuutanvaihtopalvelut ovat tämän vastaisesti usein hämäriä.
In contrast to this, the provision of currency exchange services is often opaque.
Monet valuutanvaihtopalvelujen tarjoajat mainostavat kiinteää tai suhteellista ”palkkiota” valuutanvaihdosta.
Many currency exchange services advertise a fixed or proportional ‘commission’ for undertaking exchange transactions.
Muut tarjoajat, jotka ovat usein pankkeja, mainostavat vaihtoja ”ilman palkkioita”, joista ei peritä erillistä maksua.
Other providers, often including banks, advertise ‘commission-free’ services, with no separate charge.
Molemmissa tapauksissa on kuitenkin yleinen käytäntö, että yritys saa voittoa tarjoamalla kuluttajille huonompaa valuuttakurssia kuin millä se voi hankkia valuuttaa valuuttamarkkinoilta.
However, it is common practice in both such cases for a further margin to be provided to the firm through the exchange rate that it offers to consumers, compared with the rates it has available on the exchange market.
Yhdistelmä näitä piilomaksuja, etukäteen maksettavia ”palkkioita” ja muita maksuja, kuten pankkikorttien automaattinostoja koskevia maksuja sekä valuuttakurssien eroja vaihdettaessa rahaa takaisin, tekee kuluttajille käytännössä mahdotonta vertailla eri tarjouksia ja tehdä tietoon perustuva valinta.
The combination of these hidden charges, the upfront ‘commission’ charge and other costs such as machine withdrawal fees on bank cards and differential rates on returned currency makes it virtually impossible for consumers to compare different offers and exercise an informed choice.
Asian aiheuttama este eri valuuttojen ostamiselle on myös epäedullista sisämarkkinoille, koska se vähentää kiinnostusta tehdä rajat ylittäviä siirtotapahtumia esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan ja euroalueen välillä.
The hindrance this places on people making different currency purchases is also a disadvantage to the internal market insofar as it discourages cross-border transactions, for example between the UK and the eurozone.
Kun edellä esitetty otetaan huomioon, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tutkiakseen kuluttajien valuuttamarkkinoita ja varmistaakseen, että niillä noudatetaan sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin vaatimuksia ja annetaan kuluttajille selkeitä ja vertailtavissa olevia tietoja valuutanvaihdon maksuista, mikä antaa kuluttajille mahdollisuuden tehdä tietoon perustuva valinta?
In the light of this, what action will the Commission take to investigate the consumer currency exchange market and ensure that it abides by the requirements of the Unfair Commercial Practices Directive and provides consumers with clear and comparable information on exchange charges, thereby enabling them to make an informed choice?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007388/2011
Question for written answer E-007388/2011
Aihe: EU:n ja Meksikon välinen yhteistyö naisiin kohdistuvan väkivallan ja kaikkien naisiin kohdistuvien syrjintämuotojen torjunnasta annettujen EU:n suuntaviivojen alalla
Subject: EU‑Mexico cooperation with regard to the EU guidelines on violence against women and girls and combating all forms of discrimination against them
Heinäkuussa 2008 Euroopan unioni hyväksyi Euroopan unionin suuntaviivat naisiin kohdistuvan väkivallan ja kaikkien naisiin kohdistuvien syrjintämuotojen torjunnasta.
In July 2008, the EU adopted its Guidelines on violence against women and girls and combating all forms of discrimination against them.
Kesäkuussa 2010 Euroopan unionin korkea edustaja antoi erityisen naismurhia koskevan julistuksen.
In June 2010, the High Representative of the Union made a declaration specifically concerning the phenomenon of feminicide.
Toistaiseksi Euroopan parlamentille ei ole tiedotettu tarkasti suuntaviivojen täytäntöönpanosta ja vaikutuksista Latinalaisessa Amerikassa.
However, Parliament has still to receive any precise information on the implementation or the impact of the guidelines in Latin America.
Miten Euroopan unioni tukee Latinalaista Amerikkaa näiden suuntaviivojen täytäntöönpanossa?
What assistance is the EU providing to Latin America with regard to these guidelines?
Millaisten ohjelmien ja hankkeiden avulla EU tukee erityisesti Meksikoa, Guatemalaa ja Hondurasia?
More specifically, what programmes and projects have been set up to help México, Guatemala and Honduras?
Millaisia vaikutuksia Euroopan unionin antamalla tuella on ollut suuntaviivojen täytäntöönpanoon Latinalaisessa Amerikassa ja erityisesti kyseisissä maissa?
What has been the impact of EU aid to Latin America with regard to the guidelines, particularly in the aforementioned countries?
Kuinka paljon voimavaroja on suunnattu näiden suuntaviivojen täytäntöönpanoon Latinalaisessa Amerikassa, kenelle ne on suunnattu ja millä tavoin?
What resources have been earmarked for the implementation of the guidelines in Latin America, who were the beneficiaries and how were they provided?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007389/2011
Question for written answer E-007389/2011
Aihe: Vietnamissa vangitut pastorit
Subject: Imprisoned pastors in Vietnam
Molemmat pastorit kuuluvat protestanttiseen lähetysseuraan, mutta heidän kokousten väitettiin palvelleen poliittisen separatismin tarkoitusperiä.
Both pastors belong to a Protestant mission agency but were accused of using their meetings for political secessionist purposes.
Voiko komissio ilmoittaa, aikooko korkea edustaja Ashton pyytää heidän vapauttamistaan?
Can the Commission clarify whether Baroness Ashton will plead for their release?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007390/2011
Question for written answer E-007390/2011
Aihe: Öljyputkien turvallisuus Euroopassa
Subject: European oil pipeline security
Yhdysvalloissa 5. heinäkuuta 2011 murtunut öljyputki saastutti Yellowstonen jokea satojen kilometrien laajuudelta, ja tapaus velvoittaa Euroopan unionia miettimään strategiaa, jolla estettäisiin tällaiset tapaukset, joilla on mittavia seurauksia ympäristölle ja ihmisille.
The rupturing of a US oil pipeline on 5 July 2011, which has led to the pollution of hundreds of kilometres of the Yellowstone River, highlights the need for the EU to consider a preparedness strategy to deal with such events, the human and environmental consequences of which are enormous.
Euroopan unionin energiavarmuuden pitäisi olla taattu sekä toimitusvarmuuden että infrastruktuurien osalta.
EU energy security must be guaranteed, in terms of both supply and infrastructure.
Öljyn vaarallisuudessa ei ole kyse pelkästään avomerellä olevista lautoista, joiden sääntelytapa Euroopassa on yksi maailman sitovimmista, vaan myös Euroopan alueella kulkevista putkistoista.
Oil‑related dangers are not restricted to offshore platforms, which in Europe are subject to some of the most stringent regulations in the world; the pipelines running across Europe itself also pose a risk.
EU:n on todellakin ryhdyttävä toimeen, kun liitännät energia-, öljyputki- ja kaasuputkiverkkojen kanssa kehittyvät sen lähiympäristössä idässä ja Välimerellä.
It is essential that the EU take prompt action in this regard, at a time when the EU is establishing interconnections with the oil and gas networks of its immediate eastern and southern neighbours.
Mitkä ovat tämänhetkiset EU:n alueen öljyputkiin liittyvät turvallisuus- ja tarkastusnormit?
Could the Commission provide details of the current security and inspection standards applicable to oil pipelines running through the EU?
Mitä strategiaa komissio aikoo ehdottaa Yhdysvalloissa 5. heinäkuuta sattuneen tapauksen seurausten valossa, jotta voitaisiin estää tällaisen katastrofin muodostuminen Euroopassa?
In light of the disastrous consequences of the incident which occurred on 5 July 2011 in the United States, can the Commission outline the strategy it intends to propose for preventing a similar disaster in Europe?
Olisiko komission mielestä tärkeää asettaa käyttöön ihmisresursseja sekä materiaalisia ja tieteellisiä resursseja, joilla voitaisiin vastata tällaiseen katastrofiin?
Does the Commission regard preparedness for future disasters, through the provision of the necessary human, material and scientific resources, as a priority?
Miten komissio aikoo taata, että nämä resurssit saataisiin laskettua liikkeelle ja voitaisiin ottaa käyttöön välittömästi tällaisen katastrofin tapahduttua?
How will it ensure that such resources can be mobilised and deployed immediately, should such a disaster occur?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007392/2011
Question for written answer E-007392/2011
Aihe: Täydentävä kysymys (P-005635/2011) – AENA:n luvan viivästyminen Schengenin ulkopuolisten kansainvälisten lentojen liikennöimiseksi Lleidan lentoasemalta aiheuttaa ongelman sisämarkkinoille
Subject: Follow-up question to Question P‑005635/2011: the delay in AENA authorisation to operate non-Schengen international flights from Lérida is an internal market problem
Haluan ensimmäiseksi ilmoittaa, että en ole tyytyväinen komission kysymykseen P‑005635/2011 antamaan vastaukseen.
I would first like to say that I am not satisfied with the reply given to Question P‑005635/2011.
AENA:n luvan viivästyminen Schengenin ulkopuolisten kansainvälisten lentojen liikennöimiseksi Lleidan lentoasemalta aiheuttaa vakavan ongelman sisämarkkinoille.
The delay in AENA authorisation to operate non-Schengen international flights from Lérida/Lleida constitutes a serious internal market problem.
Komissio ei näytä vastauksessaan kiinnittäneen huomiota tähän asiaan.
In its response, the Commission appears not to be paying attention to this issue.
Kuten selitin aiemmassa kysymyksessäni, Alguairen lentoasema on ensimmäinen Katalonian aluehallituksen kokonaan hallinnoima lentoasema, ja vaikka se on jo solminut sopimuksia tärkeiden englantilaisten ja venäläisten lentoyhtiöiden kanssa, AENA ei ole vielä antanut lupaa, joka tarvitaan tällaisten kauppasopimusten vahvistamiseksi.
As I explained in my previous question, Lérida/Lleida airport, in the locality of Alguaire, is the first to be fully managed by the Catalan Government and, although the airport has already been able to conclude agreements with major UK and Russian airlines, AENA has still not given the necessary authorisation for these agreements to be ratified.
Kaiken lisäksi viivästyminen haittaa myös Yhdistyneen kuningaskunnan sisältävien yhtenäismarkkinoiden toteuttamista ja rajoittaa vapaata kilpailua.
As if this were not enough, this delay runs counter to the objective of completing the internal market, of which the UK is also, of course, a part, and hinders free competition.