natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Voiko komissio edellä mainitut seikat huomioon ottaen selventää, kuuluuko direktiivin henkeen suojella ammattipätevyyden tunnustamista ja liikkumisen vapautta koko EU:n alueella?
Considering the above, can the Commission clarify if the spirit of the directive is to protect the recognition of professional qualifications and freedom of movement across the EU?
Onko PSI-liiton yllä mainittu tulkinta liian tiukka, ja estääkö se näin kyseisen henkilön oikeuden vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa?
Is the strict interpretation by the PSI (mentioned above) too rigid, therefore preventing this individual's right of free movement within the EU?
Millä perusteilla henkilö voisi valittaa liiton kannasta, sillä kolmevuotinen tutkinto sekä yli kuuden vuoden käytännön kokemus alalta ovat selvästi riittävä osoitus siitä, että hän on tarpeeksi pätevä liittyäkseen PSI-liittoon?
Are there any grounds for her to appeal this stance, as it is clear that her three-year degree combined with over six years' practical experience in the field are an adequate reflection that she is sufficiently qualified to be a member of the PSI?
Katsooko komissio, että PSI-liiton päätös perustuu direktiivin kohtuuttoman kapeaan tulkintaan?
Does it appear to the Commission that the PSI's decision is an unnecessarily narrow reading of the directive?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005586/2011
Question for written answer E-005586/2011
Aihe: Käyttäjien suojelu matkapuhelinten ja niiden linkkiantennien aalloille altistumiseen liittyviltä vaaroilta
Subject: Protection of users against the dangers of exposure to mobile phone and relay antenna radiation
Monet kuluttajajärjestöt, ennaltaehkäisyä käsittelevät laitokset ja äskettäiset televisio-ohjelmat ovat esittäneet uudelleen todisteita vaaroista, joita altistuminen matkapuhelinten aalloille aiheuttaa erityisesti lapsille.
A number of consumer associations, prevention institutes and recent television programmes have once again pointed out the danger — especially to children — of exposure to mobile phone radiation.
1. onko se perustanut tutkimusryhmiä ja/tai rahoittanut tieteellistä työtä tällä alalla
Will the Commission please state: 1.
2. aikooko se antaa unionin tasolla lainsäädäntöä rajoittaakseen markkinoille saatettujen matkapuhelinten tehoa
whether it has set up research groups and/or financed scientific research on this subject? 2.
3. onko totta, että monia tästä aiheesta tehtyjä kansainvälisiä perusteellisia tutkimuksia ei ole julkaistu, jotta markkinat eivät säikähtäisi
whether it intends to introduce EU‑level legislation to limit the power of portable devices brought onto the market? 3.
4. mitä konkreettisia vastauksia komissio on antanut Euroopan parlamentin sähkömagneettisista terveyshaitoista 23. helmikuuta 2009 laatimassa mietinnössä (2008/2211(INI)) esitettyihin täsmällisiin vaatimuksiin?
what exact replies it has given to the specific questions put by Parliament in its report of 23 February 2009 on the health effects associated with electromagnetic fields (2008/2211(INI)?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005587/2011
Question for written answer E-005587/2011
Elisabetta Gardini (PPE) ja Mario Mauro (PPE)
Elisabetta Gardini (PPE) and Mario Mauro (PPE)
Yksi elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1924/2006 tärkeimmistä tavoitteista on suojella kuluttajaa totuudenvastaisilta ja harhaanjohtavilta tiedoilta.
One of the main aims of Regulation (EC) No 1924/2006 on nutrition and health claims made on foods is to protect consumers from dishonest and deceptive information.
Vaadittua tieteellistä näyttöä on usein vaikea antaa monimutkaisissa matriiseissa, kuten elintarvikematriiseissa.
The type of scientific evidence required is also often difficult to provide with regard to complex matrices such as food.
Jos asetuksen tavoitteena oli myös ohjata kuluttajaa tekemään tietoisia ja oikeita elintarvikevalintoja, asetuksen aikaansaama tietojen vääristyminen voi vaikuttaa jopa kielteisesti pyrkimyksiin taata monipuolinen ja tasapainoinen ruokavalio.
If the aim of the regulation was also to guide consumers to consciously make the right choices of food, the distortion of information produced by the regulation itself could, on the contrary, have an adverse impact on the aim to ensure that people have a varied, balanced diet.
Kun otetaan huomioon terveysväitteitä koskevan asetuksen aikaansaamat vaikutukset, aikooko komissio korjata markkinoiden ja kuluttajille annettavien tietojen todetut vääristymät?
Given the impact of this regulation on health claims, will the Commission rectify these distortions of the market and of consumer information that are taking place?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005588/2011
Question for written answer E-005588/2011
Aihe: Rajatylittävä yhteistyö – Koulutus
Subject: Cross-border cooperation — education
Henkilöiden vapaa liikkuvuus sekä viestintä- ja tiedotusvälineiden nopea kehittyminen Euroopan unionin tasolla tukevat eurooppalaisten kieliyhteisöjen lähentymistä, mikä tarkoittaa siirtymistä eurooppalaisten kielten etäällä osaamisesta suoraan kontaktiin yhä suuremman määrän eri kieliä puhuvien eurooppalaisten välillä.
The free movement of persons and the rapid development of communication and information media in the European Union help to bring European linguistic communities closer together.
Viestintä kolmannen kielen kautta, joka on valittu satunnaisesti käyttökieleksi, pitää ihmiset etäällä eikä voi tyydyttää näiden kontaktien syventämisen tarvetta.
This marks the transition from a theoretical knowledge of European languages to direct contact between an increasing number of Europeans who speak different languages.
Tästä syystä suuren määrän vieraita kieliä osaamisen tärkeydestä keskinäisenä lähentymiskeinona on tulossa yhä itsestään selvempää.
Communicating through a third language, chosen at random as the lingua franca, keeps people at a distance and cannot meet the need to deepen these contacts; it is thus becoming increasingly clear that it is important for people to know a large number of foreign languages as a way of getting to know each other better.
Viime vuosina on alkanut ilmestymään rajatylittäviä koulutusyksikköjä, jotka mahdollistavat koulutusohjelmien tarjoamisen 2, 3 tai jopa 4 eri kielellä, minkä ansiosta nuorilla valmistuneilla on pääsy laajemmille työmarkkinoille opintojen päättyessä.
In recent years, cross-border educational units have begun to appear; these enable two, three or even four different languages to be introduced into curricula, giving young graduates access to a much wider labour market after graduation.
Miten Euroopan komissio aikoo rohkaista tällaisia rajatylittäviä koulutushankkeita ja mahdollistaa tämäntyyppisten hankkeiden, jotka ovat osoittautuneet onnistuneiksi, paremman tuntemuksen Euroopan tasolla?
How does the Commission intend to encourage such cross-border educational projects and to help people get to know, at EU level, projects like this which prove to be successful?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005589/2011
Question for written answer E-005589/2011
Aihe: EU:n jätedirektiivin tulkinta
Subject: Interpretation of the EU Waste Directive
Ruotsissa kaksi viime talvea on ollut erittäin lumisia, mikä on vaikeuttanut sopivien lumen varastointipaikkojen löytämistä.
The last two winters have been very snowy in Sweden, which has led to problems with finding suitable places to dispose of the snow.
Tukholman kunta joutuu käyttämään olemassa olevia lumenkaatopaikkoja voidakseen kuljettaa lumen pois kantakaupungista.
Stockholm city council is dependent on using the existing sea disposal sites to deal with the removal of snow from the city centre.
Vaihtoehtona on lumen kuljettaminen kantakaupungista sen ulkopuolella sijaitseviin maavarastopaikkoihin, mikä pidentää kuljetusmatkoja sekä aiheuttaa saastepäästöjä ja meluongelmia.
The alternative is to transport the snow from the city centre to outlying land-based disposal sites, which involves long-distance transport resulting in pollutant emissions and noise problems.
Pitkällä aikavälillä tämäkään ei enää ole mahdollista, koska esikaupunkialueet muuttuvat yhä tiiviimmiksi.
In the long term even this will be impossible in view of the continual rise in building density in the suburbs.
Lumenkaatopaikkojen käyttäminen edellyttää erivapauden hakemista Ruotsin luonnonsuojeluvirastolta (Naturvårdsverket), koska lumi luokitellaan jätteeksi EU:n jätedirektiiviä koskevan Ruotsin tulkinnan mukaan.
The use of sea disposal sites requires an exemption from the Swedish Environmental Protection Agency, because snow is classed as waste according to the Swedish interpretation of the EU Waste Directive.
Naturvårdsverket päätti lokakuussa 2010 jatkaa lumenkaatopaikkojen erivapautta 1. toukokuuta 2013 saakka.
The Environmental Protection Agency decided in October 2010 to extend the exemption for disposal at sea until 1 May 2013.
Jos Tukholma ei voi käyttää olemassa olevia lumenkaatopaikkoja sen jälkeen, kaupungilla tulee olemaan suuria vaikeuksia lumen raivaamisessa.
If Stockholm is unable to use the existing sea disposal sites after that, the city will have major problems with snow clearance.
Katsooko komissio, että lumi on luokiteltava jätteeksi EU:n jätedirektiivin mukaan vai onko Tukholmalla ja muilla Ruotsin kaupungeilla oikeus jatkaa olemassa olevien lumenkaatopaikkojen käyttöä ilman että se on ristiriidassa direktiivin kanssa?
Does the Commission consider that the EU Waste Directive implies that snow should be classed as waste, and do Stockholm and other Swedish cities have the right to continue using the sea disposal sites without this conflicting with the Waste Directive?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005590/2011
Question for written answer E-005590/2011
Aihe: Veroparatiisien vastaiset toimet
Subject: Action against tax havens
Eräs brittiläinen kansalaisjärjestö laati hiljattain raportin, jossa todetaan, että veroja kierretään maailmanlaajuisesti 250 miljardin dollarin arvosta veroparatiisien ja asiaa koskevan sääntelyn purkamisen vuoksi.
A recent report by a British NGO estimates the cost of tax avoidance at global level to be USD 250 billion, This is allowed to happen thanks to the existence of tax havens and the climate of deregulation which surrounds them.
Veroparatiisit ovat paikkoja, jonne erittäin varakkaat yritykset ja yksityishenkilöt tallettavat voittonsa välttyäkseen verojen maksamiselta kotimaassaan.
Tax havens are locations where rich companies and individuals deposit their profits in order to avoid paying tax in their countries of origin.
Veroparatiisien rahoittajat hyötyvät vaikeaselkoisuudesta, avoimuuden puutteesta ja sääntelyn purkamisesta, joita käytetään lisäksi pestäessä suuria rahasummia, jotka ovat peräisin laittomasta toiminnasta kuten huumekaupasta, lahjonnasta tai laittomasta asekaupasta.
The lack of transparency and deregulation surrounding their financial operators allow them to be used as a means of laundering large sums of money originating in illegal activities such as drug trafficking, corruption or illegal arms dealing.
Tästä syystä Yhdistyneiden Kansakuntien kaltaiset kansainväliset järjestöt ovat arvostelleet lukuisissa raporteissa veroparatiisien olemassaoloa, koska niiden varainhoidon valvonnan vuoksi rahanpesu on mahdollista.
International organisations such as the UN have thus, in various reports, been critical of the existence of tax havens, on the grounds that their financial controls turn a blind eye to laundering.
Kyseiset talouskeskukset vaikuttavat valtavasti tasa-arvoisuuteen, solidaarisuuteen ja vaurauden välttämättömään uudelleen jakamiseen.
The existence of these financial centres impacts dramatically on such factors as the need to redistribute wealth and the equality and solidarity which are key values for the functioning of democracy.
Espanjan tapauksessa 90 prosenttia suurista yrityksistä toimii suoraan tai epäsuorasti veroparatiisien kautta.
In the case of Spain, 90 % of big companies operate directly or indirectly through tax havens.
Onko komissio ryhtynyt tai aikooko se ryhtyä näiden seikkojen vuoksi konkreettisiin ja tehokkaisiin toimenpiteisiin tilanteen torjumiseksi?
In view of all this, what concrete and effective measures have been or will be implemented by the Commission in order to tackle the problem?
Aikooko komissio asettaa seuraamuksia ja uhkakeinoja veroparatiiseihin siirrettäviä suuria omaisuuksia tai yrityksiä vastaan?
Will the Commission introduce sanctions or punitive measures against large funds and enterprises having recourse to tax havens?
Onko komission mielestä aiheellista kehittää toimenpiteitä, joilla laaditaan yhteiset tarkastuksen vähimmäisrajat, jotta estetään EU:n jäsenvaltioiden välinen vahingollinen verokilpailu, joka aiheuttaa tällä hetkellä pääomapakoa ja toiminnan siirtoja kohtalokkain yhteiskunnallisin seurauksin sekä jäsenvaltioiden sosiaalisuuden murentumista?
Does the Commission favour measures to introduce minimum common control standards, in order to prevent the damaging competition between Member States that is reflected in capital flight and relocations which are having dramatic social consequences and are severely undermining society in the Member States?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005591/2011
Question for written answer E-005591/2011
Aihe: EU:n hankintamarkkinapassi
Subject: European public procurement passports
EU:n julkisten hankintojen politiikan uudistamista koskevassa vihreässä kirjassa tuodaan esille tarve helpottaa pk-yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin yhtenä työpaikkojen säilyttämisen keinona.
The Green Paper on the modernisation of EU public procurement policy states that SMEs need greater access to pubic procurement procedures as a way of safeguarding jobs.
Pk-yritysten osallistumista julkishallinnon hallinnoimiin sopimuksiin on kehitettävä, kun otetaan huomioon, että pk-yritysten osuus julkisia hankintoja koskevista varoista on 31–38 prosenttia, kun taas pk-yritysten osuus EU:n taloudesta on yhteensä 52 prosenttia.
SMEs need to be more involved in the performance of contracts managed by public authorities, since these companies receive between 31 % and 38 % of public procurement budgets yet make up 52 % of the European economy.
Yksi tärkeimmistä kysymyksistä, jotta näiden yritysten osallistumista näihin sopimuksiin voidaan lisätä, on tarjoajien suurimmassa osassa EU:n jäsenvaltioita kärsimän hallinnollisen taakan helpottaminen.
A critical issue in improving SMEs’ access to such contracts is how to alleviate the administrative burden that tenderers bear in most EU Member States without compromising the performance guarantees required.
Alueiden komitea esitti 11.–12. toukokuuta järjestetyssä täysistunnossa hyväksymässään lausunnossa edellä mainitusta vihreästä kirjasta vielä konkreettisemman ehdotuksen, joka koski ”EU:n hankintamarkkinapassien” käyttöönottoa.
The Committee of the Regions, at its plenary sitting on 11 and 12 May 2011, made a more specific proposal in a report which it approved with regard to the aforementioned Green Paper, namely to introduce ‘European public procurement passports’.
Onko komissio kiinnostunut edistämään näiden hankintamarkkinapassien luomista?
Is the Commission willing to encourage the introduction of such passports?
Onko EU:ssa tehty tutkimusta tällaisten julkisia sopimusosapuolia koskevien rekistereiden tilanteesta kussakin jäsenvaltiossa ja tietokantojen hallinnoinnin perustana olevista ominaispiirteistä?
Have any European-level studies been conducted of the situation regarding such registers for public contractors, Member State by Member State, including the characteristics of the databases used to administer them?
Suunnitteleeko komissio laativansa lainsäädäntöä, jotta näitä rekistereitä voitaisiin yhdenmukaistaa ja jotta pk-yritysten osallistumista julkisia hankintoja koskeviin tarjouskilpailuihin voitaisiin yksinkertaistaa koko EU:ssa?
Does the Commission intend to develop any standards to harmonise such registers and facilitate access for SMEs to public procurement procedures across Europe?
Mitä vähimmäisvaatimuksia olisi komission mielestä edellytettävä yrityksiltä, jotka haluavat kirjautua näihin rekistereihin?
What minimum requirements does the Commission believe should be imposed on companies who wish to be included on such registers?
Voitaisiinko näihin rekistereihin sisällyttää lahjonnan estäviä takeita, kuten esimerkiksi todistus siitä, että tarjoaja ei ole oikeudellisten tai hallinnollisten menettelyiden kohteena julkisiin hankintoihin liittyvien epäsäännöllisyyksien vuoksi?
Might these registers be the ideal place to store guarantees against corruption, such as certificates stating that tenderers are not involved in legal or administrative proceedings for public procurement irregularities?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005592/2011
Question for written answer E-005592/2011
Aihe: Saksan täytäntöönpanema andalusialaisten hedelmien ja vihannesten tuontikielto
Subject: Suspension by Germany of fruit and vegetable imports from Andalusia (Spain)
Ennen saastumisen alkuperän tunnistamista tehty ja Almerían maatalouden syylliseksi osoittava sekä todennettuun näyttöön perustamaton ilmoitus tästä elintarviketurvallisuustoimenpiteestä on vaarantanut nykyisen ja tulevan maataloustuotannon ja sen myötä tuhansien kansalaisten työpaikat.
The announcement of this food safety measure, pointing the finger of blame at Almerian vegetable producers without any firm proof and before having established the source of the outbreak, has endangered current and future production in that region, as well as thousands of jobs.
Koska Saksa on sulkenut markkinansa ilman perusteita ja koska tuotteiden saattaminen markkinoille on mahdotonta Saksan perusteettomasti esille nostamien epäilysten vuoksi, osa alan yrityksistä on jo katsonut markkinointivuoden päättyneeksi kesken melonien, kesäkurpitsan ja tomaatin kaltaisten tuotteiden korjuukauden, minkä seurauksena lukuisia työpaikkoja on hävinnyt.
As a result, some firms in the sector, with the German market unfairly closed to them and their products made unsaleable elsewhere by Germany's unsubstantiated accusations, have stopped harvesting their crops of melons, courgettes or tomatoes mid‑season and laid off large numbers of workers.
Aikooko Euroopan komissio vaatia syyllisten asettamista vastuuseen tästä perusteettomasta Andalusian maatalouden mustamaalaamiskampanjasta?
Does the Commission intend to call those responsible to account for this groundless smear campaign against Andalusian agriculture?
Aikooko Euroopan komissio tutkia saastumisen alkuperän?
Will the Commission investigate the source of the infection?
Aikooko Euroopan komissio pyytää Saksan hallitusta oikaisemaan kiireellisesti vastuuttoman ja perusteettoman päätöksensä?
Will it make an urgent appeal to the German Government to rectify its irresponsible and unjustified decision?
Vaatiiko Euroopan komissio, että Andalusian maatalousalan kärsimistä vahingoista ja tappioista maksetaan oikeudenmukainen korvaus ja että Saksan hallitus käynnistää koko Euroopan laajuisen elintarvikkeiden arvostuksen ja maineen parantamista ja terveellisyyttä koskevan kampanjan, jonka avulla Andalusian maatalousalan kärsimät vahingot voidaan korjata siltä osin kuin se on mahdollista?
Will the Commission insist on fair compensation for the damage being caused to the Andalusian agricultural sector and call on the German Government to launch a Europe-wide promotional campaign to emphasise the good reputation and healthiness of Andalusian agricultural products in order to make good, insofar as possible, the damage caused to the sector?
Kyseessä on vakava isku alalle, joka on jo valmiiksi – kuten on syytä muistuttaa – kriisissä Marokon viennin aiheuttaman vilpillisen kilpailun vuoksi.
This situation has dealt a serious blow to a sector which is already in crisis due to unfair competition from Moroccan exports.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005593/2011
Question for written answer E-005593/2011
Emilie Turunen (Verts/ALE) ja Margrete Auken (Verts/ALE)
Emilie Turunen (Verts/ALE) and Margrete Auken (Verts/ALE)
Aihe: Euroopan unionin tuomioistuin
Subject: European Court of Justice
Tanskassa sovelletaan erityiskäytäntöä tilanteissa, joissa tanskalaisten tuomioistuimet päättävät, tehdäänkö jostain asiasta ennakkoratkaisupyyntö Euroopan unionin tuomioistuimelle.
Denmark has a special practice which comes into play when Danish courts are to rule on whether a case should be referred to the European Court of Justice for a preliminary ruling.
Ennen kuin tuomari tekee lopullisen päätöksen, hän saa arvion oikeudelliselta erityislautakunnalta eli oikeus- ja sisäasiainministeriöiden nimittämältä erityiseltä virkamieslautakunnalta.
Before the court makes its final ruling, it receives an assessment from the Special Legal Committee, which is a special committee made up of civil servants appointed by the Ministry of Justice and the Foreign Ministry.
Tämä merkitsee tosiasiallisesti vallan kolmijaon periaatteen kiertämistä, sillä tuomarit eivät tässä tapauksessa ole enää riippumaton elin.
In practice this amounts to a circumvention of the threefold division of powers, since the courts are no longer an independent body.
Tanskalaiset tutkijat ovat tehneet tutkimuksen lautakunnasta ja sen käytännöistä useiden sellaisten tanskalaisissa tuomioistuimissa vireillä olleiden asioiden perusteella, joissa ennakkoratkaisupyyntö Euroopan unionin tuomioistuimelle olisi saattanut olla aiheellinen.
Danish researchers have investigated the committee and its practice on the basis of a number of cases brought before the Danish courts in which it might have been relevant to ask the European Court of Justice for a preliminary ruling.
Erityislautakunta ilmoitti lähes kaikissa tapauksissa, että asioiden edelleen lähettäminen ei ollut tarpeen.
In nearly all cases the Special Committee found that it was not necessary to refer the cases.
Tanskalaiset tuomarit noudattavat näitä suosituksia lähes aina.
The Danish courts nearly always follow these recommendations.
Tutkijat väittävät, että tanskalaiset tuomarit hyödyntävät liian usein ”acte clair” ‑periaatetta välttääkseen asioiden lähettämisen edelleen Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi – riippumatta siitä, onko tälle menettelylle perusteita.
The researchers take the view that the Danish courts too often make use of the acte clair doctrine to avoid having to refer cases to the European Court of Justice, irrespective of whether there is any evidence to support this.
EU:n kansalaisten perheenyhdistämistä koskevat tanskalaiset säännöt ovat esimerkki tapauksesta, jossa Tanskan kansalaisten olisi pitänyt saada asiaansa ennakkoratkaisu Euroopan unionin tuomioistuimelta.
The Danish rules on family reunification of EU citizens are a case in point where Danish citizens should have obtained referral of the cases for a preliminary ruling to the European Court of Justice.
Näin ei ole vielä tapahtunut.
However, this did not happen.
Samaan aikaan olemme saaneet kuulla, että komissio arvosteli Ruotsia vuonna 2004, koska se oli pyytänyt liian harvoin Euroopan unionin ennakkoratkaisua; taustalla oli oikeuskäytäntö, jossa Euroopan unionin tuomioistuinta ei tunnustettu riittävässä määrin.
At the same time we have discovered that in 2004 the Commission criticised Sweden for sending too few cases to the European Court of Justice on the basis of a legal practice which did not give (sufficient) recognition to the European Court of Justice.
Edellä esitetyn perusteella haluamme kysyä komissiolta, onko se selvillä tanskalaisesta erityiskäytännöstä?
In the light of this state of affairs, is the Commission aware of this Danish special legal practice?
Miten komissio arvioi tätä käytäntöä?
And what is its view of this practice?
Aikooko komissio tutkia tätä tanskalaista oikeuskäytäntöä tarkemmin?
Does the Commission intend to subject this Danish legal practice to closer investigation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005595/2011
Question for written answer E-005595/2011
(14. kesäkuuta 2011)
(15 June 2011)
Aihe: EBRD:n toiminnan laajentaminen arabimaihin
Subject: Extension of EBRD activities to Arab countries