natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Viime viikkoina Espanjan yhteiskunnassa on keskusteltu jälleen kiihkeästi vapaaehtoisesta raskauden keskeyttämisestä useiden yksityisten aborttiklinikkojen johtajien pidättämisen vuoksi.
In recent weeks, the debate within Spanish society on the voluntary termination of pregnancy has been reignited by the arrest of various managers of private clinics which carried out such operations.
Kyseisissä oikeudenkäynneissä on menty niin pitkälle, että naisia, joille on tehty abortti, on kutsuttu todistajiksi.
During these trials, things have gone so far that women who have had abortions have been summoned to make statements.
Tilanne Espanjassa on monimutkainen vanhassa mutta vielä voimassa olevassa abortin rangaistavuuden osittaista poistamista koskevassa laissa (9/1985) olevien oikeudellisten aukkojen vuoksi.
The situation in Spain is complex, due to the legal loopholes left by the old but still current Law on the Partial Decriminalisation of Abortion (Law 9/1985).
Kyseinen laki sallii abortin ainoastaan kolmesta syystä, eettisestä, eugeenisesta ja terveydellisestä syystä.
This law permits abortion only on three grounds: ethical, eugenic and therapeutic.
Sen lisäksi, että laki on näiden syiden kohdalla monesti tulkinnanvarainen, siinä ei mainita neljättä perustetta, sosiaalis-taloudellisia olosuhteita, joiden vuoksi tosiasiassa useimmat ei-toivotut raskaudet halutaan keskeyttää ja joiden vuoksi naiset joutuvat hakemaan lupaa raskauden keskeyttämiseen mutta käyttämään sen perusteena jotakin kolmesta edellä mainitusta perusteesta.
Over and above leaving many aspects of these headings highly ambiguous, the law makes no reference to a fourth ground, namely socioeconomic considerations, which are in fact the commonest background to unwanted pregnancies, and which lead most women to terminate their pregnancies, although they have to appeal to one of the other grounds in order to have the operation carried out.
Lisäksi naisten seksuaali‑ ja lisääntymisterveyttä koskevien oikeuksien vähäinen huomioon ottaminen ja oikeudellinen epäselvyys ovat johtaneet siihen, että julkisella terveydenhoitojärjestelmällä ei ole riittäviä resursseja, joten noin 98 prosenttia raskaudenkeskeytyksistä tehdään yksityisissä lääkärikeskuksissa, joista useat toimivat laillisuuden rajoilla.
Furthermore, this exiguous provision in terms of women's rights to reproductive and sexual health, combined with the legal ambiguities, mean that the public health system completely fails to offer the appropriate resources, meaning that some 98 % of pregnancy terminations are carried out in private health centres, often on the fringes of the law.
Koska kyse on kuitenkin perusoikeuksista, kyseisen lain olisi pohjauduttava yhtenäiseen eurooppalaiseen lainsäädäntöön, jottei naisia kohdeltaisi eri tavalla EU:ssa heidän kansalaisuutensa perusteella.
Furthermore, given that this is, as I understand it, a question of fundamental rights, the new law should come within a harmonised European framework which prevents discrimination between women within the EU in terms of nationality.
Kaikki edellä mainitut seikat huomioon ottaen, mitä mieltä komissio on nykyisestä Espanjan aborttilaista?
For all these reasons, what is the Commission's opinion of the current abortion law in Spain?
Kannattaako komissio sellaisen lain säätämistä, joka kattaa seksuaali‑ ja lisääntymisterveyden sekä vapaan abortin, joka on ilmainen ja kuuluu julkisen terveydenhoidon piiriin?
Is the Commission in favour of an all-embracing law covering sexual and reproductive health and the freedom to have an abortion, free of charge, as part of the public health system?
Pitäisikö komission mielestä tätä asiaa käsitellä yhteisön tasolla, koska kyse on laajalti jäsenvaltioiden rajat ylittävästä aiheesta?
Does the Commission think that this is an issue which should be being tackled at European level, given that it goes far beyond the ambit of the Member States?
Onko komissio toteuttanut tai aikooko se toteuttaa tätä asiaa koskevia toimia?
Has the Commission taken any steps in this connection, or will it be doing so?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0923/08
WRITTEN QUESTION E-0923/08
Aihe: Tiettyihin työpaikkoihin pääsyä koskeva mahdollinen syrjintä
Subject: Possible discrimination concerning access to specific jobs
Joissakin jäsenvaltioissa tiettyihin julkisen sektorin (muun muassa lainvalvontaviranomaiset, poliisi, palomiehet) ja yksityisen sektorin (esimerkiksi stuertit ja turvamiehet) työpaikkoihin pääsyn ehdoksi hakijoille on asetettu tietty vähimmäispituus.
In certain Member States, in order to have access to specific jobs both in the public (state security bodies, police, fire brigades, etc.) and private (air crew, security agents) sectors, applicants have to be of a minimum height.
Tämän vähimmäispituutta koskevan kriteerin nojalla suljetaan pois mahdollisia hakijoita, koska heidän hakemuksensa hylätään ennen kuin he ovat voineet suorittaa asianomaista tehtävää koskevia konkreettisia testejä.
This minimum height is usually a criterion for excluding possible candidates, whose applications are rejected before they even set the specific relevant tests for the job.
Useimmissa tapauksissa rajoitus koskee yleisesti koko ammattikuntaa ilman mitään perustelua pituutta koskevan rajoituksen ja asianomaisten konkreettisten työtehtävien välisestä yhteydestä kussakin tapauksessa.
In most cases, the restriction is a general one for the whole of a given profession, and there is no justification whatever for the relationship between this height restriction and the specific duties to be carried out in a given case.
Jos ne eivät ole, aikooko komissio toteuttaa toimia kaikenlaisen syrjinnän, mukaan lukien fyysisiin ominaisuuksiin, kuten pituuteen, perustuvan syrjinnän, torjumiseksi?
If not, does the Commission intend to take any steps to prevent discrimination of any kind, including discrimination on physical criteria such as height?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0924/08
WRITTEN QUESTION E-0924/08
esittäjä(t): Eva Lichtenberger (Verts/ALE)
by Eva Lichtenberger (Verts/ALE)
Aihe: Osavaltioiden sairaaloiden laskeminen yksityiseen sektoriin kuuluviksi
Subject: Classification of Land hospitals as belonging to the private sector
Osavaltioiden sairaaloiden katsotaan Itävallan virallisessa kansantalouden tilinpitojärjestelmässä kuuluvan yksityiseen sektoriin, koska ne yhdessä täyttävät Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT 95) mukaisen 50 prosentin kustannuskatekriteerin.
In Austria's official national accounts the hospitals of the Federal Länder are classified as belonging to the private sector, because taken together they meet the criterion of 50 % coverage of their costs in accordance with ESA 95.
Eriytyneempi kuva kuitenkin saadaan, jos tämä kriteeri lasketaan osavaltioittain.
However, a more nuanced picture emerges if this criterion is calculated for each Land individually.
Muun muassa Wienin, Steiermarkin ja Kärntenin osavaltiot eivät täytä tätä kriteeriä, kun taas toiset osavaltiot täyttävät sen vain, koska kunnilta ja sairaaloiden ylläpitäjiltä saatavat tuet kanavoidaan edelleen alueellisten terveydenhuoltorahastojen kautta ja muunnetaan tilisiirroista niin kutsutuiksi LKF-pisteiksi.
Länder such as Vienna, Styria and Carinthia, for instance, do not fulfil this criterion, while other Länder meet it only because the subsidies from local authorities and the hospitals authority are channelled through the regional health funds and converted from transfers into what are known as LKF points (points representing hospital treatment charges).
Lisäksi olisi kriittisesti tutkittava, missä määrin LKF-rahoitusjärjestelmässä on markkinoiden kaltaisia piirteitä.
The extent to which the LKF system incorporates elements similar to those of markets should also be examined in a critical light.
LKF-järjestelmä on organisoitu eri tavoin eri osavaltioissa, niin että Itävallassa on tosiasiassa yhdeksän erilaista LKF-järjestelmää.
In practice, the LKF system is organised differently from one Land to another, so that there are, in fact, nine different LKF systems in Austria.
Jo mainitun suorina lainoina tai terveydenhuoltorahastojen kautta kanavoitujen rahavirtojen erilaisen verotuksen lisäksi esiin tulivat seuraavat seikat: —
In addition to the differences in the way in which funding is channelled via direct loans or via the health funds, studies in this area reveal the following distinctive features: —
yliopistosairaaloiden LKF-pisteet arvotetaan korkeammiksi kuin muiden sairaaloiden LKF-pisteet —
the LKF points of university hospitals are given a markedly higher value than those of the normal provincial hospitals; —
osavaltioiden LKF-järjestelmät eivät ole keskenään yhteensopivia, vaan esimerkiksi muista osavaltioista tulevat potilaat eivät maksa LKF-maksua, vaan heihin sovelletaan kertamaksua —
the LKF systems specific to each Land are mutually incompatible, so that e.g. patients from other Federal Länder do not pay an LKF contribution but are handled by means of lump-sum payments; —
LKF-järjestelmässä häviävien ja voittavien välisten erojen tasaamiseksi on monissa osavaltioissa, esimerkiksi Tirolissa, omia tasausrahastoja —
some Länder , such as Tyrol, have their own equalisation funds to balance winners and losers within the LKF system; —
LKF-rahoitusta hoitavilla terveydenhuoltorahastoilla on vain rahoitustehtävä, ei kysyntätehtävää.
the health funds which handle the LKF system have only a financing function, and no demand function.
Onko kustannuskateaste tarkistettu osavaltioittain?
Has the level of coverage of costs been examined for each Land?
Minkä kriteerien on täytyttävä, jotta sairaalat voidaan laskea yksityissektoriin kuuluviksi?
What criteria must be met to allow hospitals to be classified as belonging to the private sector?
Ovatko kriteerit saatavissa osavaltioittain?
Are these criteria available for the individual Länder ?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0925/08
WRITTEN QUESTION E-0925/08
Aihe: EU:n tuki etälääketieteen palveluille
Subject: EU support for telemediciene services
Katsooko komissio, että etälääketiedettä voitaisiin käyttää keinona ratkaista maantieteellisestä etäisyydestä johtuvat ongelmat sekä keinona tehostaa toimintaa ja vähentää terveyspalveluista suurissa kaupunkikeskuksissa aiheutuvia kustannuksia?
Does the Commission take the view that telemedicine may be used as an instrument to overcome objective difficulties resulting from geographical distance and also as a means of boosting the effectiveness and reducing the costs of medical services in large urban centres?
Aikooko komissio tehdä etälääketiedettä (e-Health) koskevan lainsäädäntöaloitteen tai laatia sitä koskevan toimintasuunnitelman osana eurooppalaisen innovaatioalueen edistämistä?
Does the Commission intend to take a regulatory initiative or draw up an action plan for telemedicine (e‑Health) as part of a policy to promote a European innovation area?
Onko komissiolla tietoja etälääketieteen palvelujen tarjoamisesta jäsenvaltioissa, erityisesti Kreikassa?
Does the Commission have any data on the provision of telemedicine services in Member States, in particular in Greece?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0926/08
WRITTEN QUESTION E-0926/08
Aihe: Komission aloite pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen säädöksen laatimiseksi
Subject: Commission initiative to draw up a European Small Business Act
Komissio aloitti 31. tammikuuta julkisen keskustelun pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen säädöksen sisällöstä.
On 31 January the Commission initiated a public debate on the content of a European Small Business Act.
Huolimatta siitä, että aloitteella on EU:ssa toimivien pk-yritysten tulevaisuutta koskevat kunnianhimoiset tavoitteet (sääntelystä johtuvien esteiden vähentäminen, yhtenäismarkkinoille pääsyn helpottaminen, tarvittavien taloudellisten ja inhimillisten voimavarojen hankinnassa avustaminen, globalisaatioon ja ilmastonmuutokseen liittyviin haasteisiin vastaamisessa avustaminen), epäilyksiä on jo esitetty komission ehdottamista täytäntöönpanokeinoista.
Despite the fact that, as a declaration, the initiative has ambitious objectives (a reduction of regulatory barriers, the facilitation of access to the single market, assistance in providing the necessary economic and human resources, assistance in addressing the phenomenon of globalisation and climate change) for the future of small and medium-sized enterprises in the EU, misgivings have already been expressed as regards the means of implementation set in motion by the Commission.
Katsooko komissio, että aloitteen ei-sitova luonne mahdollistaa vakavan ja varteenotettavan puuttumisen eurooppalaisten pk-yritysten ongelmiin?
Does the Commission believe that the underlying non-binding — from the regulatory point of view — character of the initiative for Member States is sufficient to allow a serious and substantive approach to the problems facing small and medium-sized enterprises in Europe?
Miten komissio vastaa pk-yritysten järjestöjen edustajien kritiikkiin siitä, että tämä aloite on vain nykyisten yhteisön strategioiden ja toimien kodifiointia?
How does it respond to criticisms voiced by representatives of SME associations that this measure is merely a codification of existing Community strategies and actions?
Aikooko se tukea käytännöllistä ”pienet ensin” -periaatetta, jonka mukaan pieniä yrityksiä pidetään sääntönä eikä poikkeuksena EU:n ja jäsenvaltioiden kehittämispolitiikassa?
Does it intend to support a practical ‘think small first’ principle in accordance with which small enterprises are seen as the rule instead of the exception in developing policies at European and national level?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0927/08
WRITTEN QUESTION E-0927/08
Aihe: Euronewsin käyttämät provosoivat kartat
Subject: Provocative maps used by Euronews
Kreikkalaisissa lehdissä olleiden tietojen mukaan Euronews-TV-kanava esitti Kreikan pääministerin Turkin-vierailusta kertovan ohjelman, jossa se näytti kaksi karttaa, joissa kreikkalaiset Egeanmeren saaret kuuluivat Turkille.
According to Greek press publications, the TV channel Euronews broadcast a programme about the Greek Prime Minister’s visit to Turkey in which it showed two maps indicating that Greek Aegean islands belong to Turkey.
Erityisesti Rhodoksen, Samoksen, Lesboksen jne. näytettiin olevan osa Turkkia (!), kun taas toisessa kartassa Egeanmeri jaettiin keskeltä kahtia ja tehtiin siten myönnytys Turkin ulkopolitiikassaan jo pitkään esittämälle vaatimukselle, koska tällä tavoin Turkille annetaan etsintä‑ ja pelastusoikeudet monilla saarilla.
In particular the islands of Rhodes, Samos, Lesbos, etc., are shown as belonging to Turkey (!), while the second map divides the Aegean exactly in the middle, thereby satisfying a long-term demand of Turkish foreign policy, since in this way Turkey is being ‘awarded’ exploration and rescue rights in a large number of islands.
Mitä komissio aikoo tehdä puuttuakseen tähän Euronews-kanavan EU:n jäsenvaltioon Kreikkaan kohdistamaan loukkaukseen, erityisesti ottaen huomioon, että sama kanava on aikaisemmin ottanut esiin kysymyksiä, joista on ollut välitöntä haittaa EU:n jäsenvaltioille, kuten tapahtui esimerkiksi sen käyttäessä virallisen ”Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia”-nimen asemesta ”Makedonia”-nimitystä?
What action does the Commission intend to take to address this insult to Greece, an EU Member State, by this TV channel, especially since the same channel has in the past raised issues directly damaging the interests of EU Member States, for example using the unacceptable designation ‘Macedonia’ instead of the official designation FYROM for Skopje?
Aikooko komissio käyttää sanktioita ja jos aikoo, mitä?
Does it intend to impose sanctions, and if so, which ones?
Onko henkilö, joka toistuvasti provosoi Kreikkaa Euronews-kanavalla, tunnistettu ja onko syyt hänen käytökseensä saatu selville?
Has the person who is constantly provoking Greece in Euronews been identified and have the reasons for this conduct been established?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0928/08
WRITTEN QUESTION E-0928/08
Voiko komissio ilmoittaa, mitä Internet-käyttäjien tietojälkiä se pitää henkilötietoina?
Will the Commission say which data imprints of Internet users it considers personal data?
Katsooko se, että näitä ovat a) Internet-käytäntöjen mukainen osoite, b) tiedot tietyillä sivuilla vierailusta (evästeet), c) tiedot rekisteröitymisestä ja verkkotunnusten käytöstä (Whois‑ ja verkkotunnuspalvelu) ja d) henkilökohtainen sähköpostiosoite?
More specifically: does it consider that these include (a) the Internet protocol address, (b) individual information on visiting relative sites (cookies), (c) individual information on the registration and use of domain names (Whois and Domain Names service) and (d) the individual email address?
Aikooko se selkeästi ilmoittaa Euroopan kansalaisille, mitä henkilökohtaisia tietoja he paljastavat vieraillessaan Internet-sivuilla ja mitä tietoja suojellaan yhteisön säädöksillä?
Does it intend to notify European citizens clearly which personal data are revealed when they visit Internet websites and which data are protected by Community law?
Mitä mieltä se on ehdotuksesta luoda virallinen ”digitaalikansalaisuus” Internetin käyttäjille?
How does it view the proposal to create an official ‘digital identity’ for Internet users?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0929/08
WRITTEN QUESTION E-0929/08
Vaikka kyseisellä lainsäädännöllä on tarkoitus kattaa ainoastaan luottosopimukset, tarkistetun direktiivin lopullisessa tekstissä ei kuitenkaan nimenomaisesti suljeta pois maksukortteja.
However, despite the very clear intentions of the legislation to specifically cover only credit agreements, the final text of the revised Directive, unfortunately, does not explicitly exclude charge cards.
Kuten komissio uskoakseni tietää, tällaiset kortit eivät ole luoton ottamiseen tai antamiseen tarkoitettuja välineitä, ja niihin sovelletaan vain kiinteää vuosimaksua, jonka määrä ei riipu kortilla maksettujen summien suuruudesta.
As the Commission has, I believe, acknowledged, these cards are not a credit or lending instrument and only apply fixed annual service fees that do not vary in relation to the amounts spent on these cards.
Tämä saattaa aiheuttaa sekaannusta kuluttajien keskuudessa.
As a consequence, there is now great potential for consumer confusion.
Voiko komissio siksi selventää, että tarkistetun direktiivin ei ollut koskaan tarkoitus kattaa maksukortteja?
Can the Commission, therefore, please clarify that charge cards were never intended to be covered by the revised Directive?
Voiko komissio (mahdollisesti säädösten täytäntöönpanosta vastaavan työryhmänsä avulla) antaa ohjeita jäsenvaltioille varmistaakseen, että tämä hyvin tarpeellinen selvennys otetaan huomioon saatettaessa direktiivi osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä?
Furthermore, is there any guidance the Commission can provide to Member States (perhaps through the Commission’s Transposition Working Group) to ensure this much-needed clarification is achieved as the directive is transposed into national law?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0930/08
WRITTEN QUESTION E-0930/08
Aihe: Suojateiden turvallisuus
Subject: Safety of pedestrian crossings
Tietääkö Euroopan komissio EuroTestMobility-järjestön http://www.eurotestmobility.com/newslettershow.php?item=64 äskettäin julkaisemasta raportista, joka koskee suojateiden turvallisuutta EU:ssa?
Is the European Commission aware of the recent report published by ‘EuroTest Mobility’ http://www.eurotestmobility.com/newslettershow.php?item=64 on the safety of pedestrian crossings in the EU?
Mitä ehdotuksia komissio aikoo esittää suojateiden turvallisuuden parantamiseksi ja niitä koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi?
What proposals will the European Commission bring forward to harmonise and increase safety at pedestrian crossing points?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0931/08
WRITTEN QUESTION E-0931/08
Aihe: Eden Springs UK Ltd ja Mayanot Eden
Subject: Eden Springs UK Ltd and Mayanot Eden
Täydennyksenä aikaisempaan kysymykseeni P-6135/07 Eden Springs Ltd:stä kysyn seuraavaa: Voiko komissio ilmoittaa, miten Mayanot Eden Ltd voi ottaa vettä Golanin kukkuloilta ja jakaa sitä yli 15 maahan Euroopassa?
Further to my previous Question P‑6135/07 on Eden Springs Ltd, can the Commission clarify how Mayanot Eden Ltd can extract water from the Golan Heights and distribute it in over 15 countries in Europe?
Komissio on todennut, että Golanin kukkulat eivät ole kansainvälisesti tunnustettu osa Israelin aluetta eivätkä ne siten kuulu Israelin kanssa tehdyn EuroMed-assosiaatiosopimuksen piiriin.
As the Commission explains, the Golan Heights is not recognised internationally as part of the territory of Israel and is not therefore covered by the EuroMed Association Agreement with Israel.
Millä perusteella komissio väittää, että Eden Springs Ltd/Mayanot Eden ei ole rikkonut kansainvälistä oikeutta?
On what basis does the Commission argue that Eden Springs Ltd Mayanot Eden has not committed any offences under international law?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0932/08
WRITTEN QUESTION E-0932/08
esittäjä(t): Rumiana Jeleva (PPE-DE)
by Rumiana Jeleva (PPE‑DE)
Aihe: Kremikovtzi AD:hen liittyvät ympäristöongelmat
Subject: Environmental problems related to Kremikovtzi AD
Kremikovtzi AD:n enemmistöosakkaan investointisuunnitelman mukaan vuosina 2006–2011 oli aikomus investoida 300 miljoonaa euroa.
According to the investment programme of the majority stakeholder of Kremikovtzi AD, over 300 million euro should be invested in the period 2006‑11.
Siitä suuri osa oli tarkoitus käyttää ympäristöjärjestelmiin, joilla parannettaisiin ympäristöä ja vähennettäisiin tehtaan pilaavia päästöjä.
A large share was intended to be invested in ecological facilities, which should improve the environment and decrease the pollution coming from the factory.
Mitään ei kuitenkaan ole vielä tehty ja Kremikovtzi AD jatkaa ympäristön vahingoittamista Sofian ympäristössä.
But nothing has been done so far in this respect and Kremikovtzi AD continues to harm the environment around and in Sofia.
Tilanne on tullut äskettäin entistä huonommaksi, koska ei ole selvyyttä tehtaan omistuksesta ja tulevaisuudesta.
The situation became worse recently due to lack of clarity concerning the ownership and future of the factory.
Bulgarian yhteiskunnassa ollaan erittäin huolissaan siitä, että tilanne saattaa kärjistyä ja että Bulgaria saattaa joutua maksamaan sakkoja ympäristövelvoitteidensa täyttämättä jättämisestä.
There are huge concerns in Bulgarian society that the situation could deteriorate and that Bulgaria might have to pay penalties for not fulfilling its obligations on environmental issues.
Edellä esitetyn johdosta kysyn komissiolta seuraavaa: Aikooko komissio toteuttaa lisätoimenpiteitä vaatiakseen Bulgarian hallitusta toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä Kremikovtzi AD:n aiheuttaman ympäristöhaitan vähentämiseksi?
In this respect we would like to ask the following question to the Commission: Is the Commission going to take any further steps to urge the Bulgarian Government to take effective measures to reduce the environmental harm produced by Kremikovtzi AD?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0933/08
WRITTEN QUESTION E-0933/08
Aihe: Rajat ylittävien tekstiviestien ja kännykän datasiirtojen hinnoittelun kuriinsaaminen
Subject: Controls on pricing of cross-border text messages and mobile phone data transmissions
Miltei 150 miljoonan eurooppalaisen puhelinlaskut laskivat merkittävästi viime vuonna, kun EU asetti soitetuille ja vastaanotetuille ulkomaanpuheluille hintakatot.
The phone bills of some 150 million Europeans fell noticeably last year when the EU imposed price ceilings on outgoing and incoming foreign calls.
Tämä oli hieno asia, sillä kivikauden aikaisilla roaming-maksuilla ryöstettiin kuluttajilta vuosittain jopa 5 miljardia liikaa.
This was most welcome, seeing that these antediluvian roaming charges robbed consumers of up to EUR 5 billion a year.
EU:n sisämarkkinat eivät kuitenkaan toimi vieläkään unionin sisäisillä telemarkkinoilla.
However, the EU internal market is still not yet functioning properly in the field of intra-EU telecommunications.
Samaan aikaan kun teleoperaattorit pakotettiin laskemaan puheluhintojaan, ne nostivat merkittävällä tavalla ulkomaille lähetettyjen tekstiviestien hintoja.
At the same time as the telecoms operators were forced to cut their phone call prices, they significantly raised the price of text messages sent abroad.