natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lukuisten tutkimusten, aihekohtaisten kertomusten, yhteisön ohjelmien (LIFE, kuudenteen puiteohjelmaan sisältyvät tutkimushankkeet ja yhteistyökumppanuudet ALARM-hanke (Assessing Large-scale environmental Risks for biodiversity with tested Methods); DAISIE-hanke (Delivering Alien Invasive Species Inventories for Europe). ) ja Euroopan ympäristöviraston Hanke ”Streamlining European 2010 Biodiversity Indicators” (SEBI2010). toiminnan kautta lisätään vieraisiin tulokaslajeihin liittyvää perustietämystä ja tuotetaan niitä koskevaa taustamateriaalia.
There are a number of studies, thematic reports and Community programmes (LIFE, research projects and collaborative partnerships under the sixth framework programme ALARM (assessing large-scale environmental risks for biodiversity with tested methods); DAISIE (delivering alien invasive species inventories for Europe). ) and activities by the European Environment Agency Project ‘Streamlining European 2010 biodiversity indicators’ (SEBI2010). which strengthen the knowledge base and provide background material pertinent to IAS.
Komissio tutkii parhaillaan erilaisia vaihtoehtoja yhteisön toimiksi ja ottaa tässä työssä huomioon erityisesti biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen sisältyvät, vieraita tulokaslajeja koskevat perusperiaatteet sekä Bernin yleissopimuksessa hyväksytyn vieraita tulokaslajeja koskevan EU:n strategian Suositus nro 99 vieraita tulokaslajeja koskevasta eurooppalaisesta strategiasta, hyväksytty Bernin yleissopimuksen pysyvän komitean 23. kokouksessa vuonna 2003 (englanninkielinen asiakirja T-PVS(2003) 7). .
Based on this information, the Commission is studying various options for Community action, especially in light of the guiding principles on invasive alien species of the Convention on Biological Diversity and the European strategy on IAS adopted by the Bern Convention Recommendation No 99 on the European strategy on invasive alien species, adopted at the 23rd meeting of the Standing Committee of the Bern Convention in 2003 (Doc T‑PVS(2003) 7). .
Komissio valmistelee parhaillaan biologista monimuotoisuutta koskevaa tiedonantoa, jossa käsitellään myös vieraisiin tulokaslajeihin liittyviä kysymyksiä.
A communication on biodiversity is currently being prepared by the Commission, which will also address the issue of IAS.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2888/05
WRITTEN QUESTION E-2888/05
Aihe: Itämeren tilan parantaminen
Subject: Improving the state of the Baltic Sea
Erinäisissä tutkimuksissa Itämeri, joka EU:n viime laajentumisen jälkeen käytännössä muuttui EU:n sisämereksi, on arvioitu maailman saastuneimmaksi mereksi.
Various studies have found that the Baltic, which in practice became an internal sea of the EU as a result of the most recent enlargement, is the most polluted sea in the world.
Itämeren ominaisuuksia maailman toiseksi suurimpana murtovesialtaana on vähäsuolaisuus, suljettuus ja mataluus, jotka tekevät sen erittäin haavoittuvaksi ihmisten toimille.
As the second largest area of brackish water in the world, the Baltic is characterised by low salt content, its enclosed location and shallowness, which make it very vulnerable to damage from human activity.
Sen ekosysteemiin kuuluu olennaisena osana valuma-alue, jonka pinta-ala on nelinkertainen verrattuna itse Itämeren altaan pinta-alaan.
A vital element in its ecosystem is its catchment area, which is four times as large as the sea itself.
Siksi Itämereen kulkeutuu veden mukana laajalta maa-alueelta paitsi ravinteita myös erilaisia ympäristömyrkkyjä.
As a result, water entering the sea from an extensive land area brings with it not only nutrients but also various environmentally damaging toxins.
Itämeren suurimpia uhkia öljynkuljetuksen ohella ovatkin ravinnepäästöistä johtuva rehevöityminen, joka aiheuttaa mm. myrkyllisiä sinilevälauttoja, Itämeren jokakesäisen ongelman.
Some of the greatest threats to the Baltic, apart from the transport of oil, include eutrophication caused by nutrient emissions, which among other things generates rafts of toxic blue-green algae, a problem which recurs in the Baltic every summer.
Koska EU:n laajenemisen voi parhaiten perustella siitä syntyvillä paremmilla ja onnistuneilla politiikoilla, päätöksillä ja ratkaisuilla, miten komissio näkee viimeisimmän laajenemisen auttaneen ja vaikuttaneen Itämeren tilanteeseen?
Bearing in mind that enlargement of the EU can best be justified on the grounds that it results in better and more successful policies and decisions, how does the Commission consider that the latest enlargement has helped and otherwise influenced the state of the Baltic Sea?
Millaisiin toimiin nyt voidaan ryhtyä, jotta Itämeren katastrofaalista tilannetta voidaan pikaisesti parantaa laajenemisen myötä tulleiden uusien mahdollisuuksien kautta?
What kind of measures could now be taken to urgently improve the catastrophic condition of the Baltic Sea, exploiting the new opportunities created by enlargement?
(9. syyskuuta 2005)
(9 September 2005)
Itämeri on todellakin alttiina monille uhille, joita ovat luonnon monimuotoisuuden häviäminen tai väheneminen sekä sen rakenteen muutokset, elinympäristöjen häviäminen, vaarallisten aineiden aiheuttama saastuminen sekä ilmastonmuutoksen vaikutukset.
The Baltic Sea is indeed faced with a number of threats ranging from loss or degradation of biodiversity and changes in its structure, to loss of habitats, contamination by dangerous substances and the impact of climate change.
Kuten kysymyksessä perustellusti todetaan, Itämeren erityinen luonne — se on suhteellisen matala, puolisuljettu merialue, joka on vain rajallisesti yhteydessä viereisten merien kanssa — tekee siitä erityisen herkän ihmisten toiminnan aiheuttamille paineille.
As rightly outlined in the question, the particular nature of the Baltic Sea — a relatively shallow, semi-enclosed sea with limited exchanges with adjacent seas — makes it particularly sensitive to pressures from human activities.
Itämerta kohtaaviin haasteisiin vastaaminen on tärkeää, jotta alueen meriympäristön tilaa voidaan parantaa ja näin turvata siitä riippuvaiset taloudelliset ja sosiaaliset toiminnot.
Addressing the challenges faced by the Baltic Sea is crucial to enhance the state of the marine environment in the region and thus safeguard the economic and social activities that depend on it.
Unionin laajentuminen (vuonna 2004) kymmenellä uudella jäsenmaalla — joista neljä oli Baltian maita — luo todellakin uusia mahdollisuuksia Baltian alueen meriympäristön suojelemiseen: —
The enlargement of the Union to 10 new Member States in 2004 — including 4 Baltic countries indeed creates new opportunities for the protection of the marine environment in the Baltic region: —
Puolan, Liettuan, Latvian ja Viron liittyminen unioniin on lisännyt huomattavasti EU:n vaikutusmahdollisuuksia.
The EU’s leverage capacity in Baltic Sea has been considerably strengthened by the accession of Poland, Lithuania, Latvia and Estonia.
Laajentumisen ansiosta unioni pystyy lisäksi vaikuttamaan tehokkaammin maalla sijaitseviin Itämeren pilaantumisen lähteisiin.
Enlargement will also enable the Union to address more effectively land-based sources of pollution of the Baltic Sea.
Puolan, Liettuan, Latvian ja Viron sekä myös niiden uusien jäsenmaiden, jotka eivät sijaitse Itämeren rannikolla, mutta kuuluvat sen valuma-alueeseen (kuten Tšekin tasavallan), on noudatettava EY:n vesilainsäädäntöä.
Poland, Lithuania, Latvia and Estonia, but also new Member States that do not border the Baltic Sea but are part of its catchment area — such as the Czech Republic — have to comply with EC water legislation.
EY:n vesipolitiikan puitedirektiivin EYVL L 327, 22.12.2000 . täytäntöönpano johtaa alueen makean veden laadun paranemiseen, mikä puolestaan vähentää Itämeren pilaantumista ja rehevöitymistä.
Implementation of the EC’s Water Framework Directive OJ L 327, 22.12.2000 . by these countries will lead to improved freshwater quality in the region, which will in turn reduce contamination and eutrophication affecting the Baltic Sea.
Vesipolitiikan puitedirektiivin lisäksi merien rehevöitymistä vähentää myös se, kun uudet jäsenvaltiot toteuttavat yhteisön muuta asiaankuuluvaa vesilainsäädäntöä, eli yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun direktiivin Direktiivi 91/271/ETY ( EYVL L 135, 30.5.1991 ). ja nitraattidirektiivin Direktiivi 91/676/ETY ( EYVL L 375, 31.12.1991 ). .
In addition to the Water Framework Directive, implementation of other relevant Community water legislation — Urban Waste Water Treatment Directive Directive 91/271/EEC: OJ L 135, 30.5.1991 . and Nitrates Directive Directive 91/676/EEC: OJ L 375, 31.12.1991 . — by new Member States will lead to further reductions in marine eutrophication.
Komission aktiivinen osallistuminen Helsingin komission toimiin viime vuosikymmenen aikana osoittaa selvästi, miten sitoutunut se on lisäämään Itämeren suojelun tehokkuutta.
Moreover, the Commission’s active involvement in the activities of the Helsinki Commission over the past decade is a clear illustration of its commitment to more effective protection of the Baltic Sea.
Lisäksi meriympäristön suojelua ja säilyttämistä koskeva teemakohtainen strategia, jota käsitellään parhaillaan komissiossa, pyrkii huomattavasti edistämään yhtenäistä lähestymistapaa koko EU:n alueella — Itämeri mukaan lukien — sekä sen ulkopuolella.
In addition, the thematic strategy on the protection and conservation of the marine environment, which is presently under discussion within the Commission, aims at making an important contribution to promoting an integrated approach to the protection of the marine environment throughout the EU — including in the Baltic Sea — and beyond.
Kyseessä on yksi seitsemästä strategiasta, joita kehitetään yhteisön kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman puitteissa EYVL L 242, 10.9.2002 . .
This strategy is one of seven being elaborated in the framework of the Community’s sixth environment action programme OJ L 242, 10.9.2002 . .
Nämä teemakohtaiset stategiat nähtiin uutena ympäristöpolitiikan lähestymistapana, jossa pääasiallinen tapa saavuttaa ympäristöön liittyvät tavoitteet on tarkastella teemoja kokonaisvaltaisella tavalla ja korostaa ympäristöasioiden integroimista muihin politiikkoihin ja toimintaohjelmiin.
These thematic strategies were conceived as a new way of approaching environmental policy, looking at themes in a holistic way and emphasising integration of environment in other policies and programmes as the main route to achieving environmental objectives.
Meristrategian tavoitteena on suojella Euroopan meriä ja valtameriä sekä varmistaa, että ihmisten toimet näillä merillä ja valtamerillä toteutetaan kestävällä tavalla niin, että nykyiset ja tulevat sukupolvet saavat nauttia ja hyötyä biologisesti monimuotoisista ja dynaamisista valtameristä ja meristä, jotka ovat turvallisia, puhtaita, terveitä ja tuottavia.
The marine strategy is aimed at protecting Europe’s seas and oceans and ensuring that human activities in these seas and oceans are carried out in a sustainable manner so that current and future generations enjoy and benefit from biologically diverse and dynamic oceans and seas that are safe, clean, healthy and productive.
Vaikka onkin olemassa keinoja säädellä ja vähentää meriympäristöön kohdistuvia paineita ja uhkia, ne on kehitetty alakohtaisesti, mistä on seurauksena politiikkojen, lainsäädäntöjen, toimintaohjelmien ja toimintasuunnitelmien sekava kokonaisuus kansallisilla, alueellisilla, EU:n ja kansainvälisillä tasoilla.
While there are measures to control and reduce pressures and threats on the marine environment, they have been developed on a sector-by-sector basis, resulting in a patchwork of policies, legislation, programmes and action plans at national, regional, EU and international levels.
EU:n tasolla ei ole yleistä, yhtenäistä politiikkaa meriympäristön suojelemista varten.
At EU level there is no overall, integrated policy for protection of the marine environment.
Vesipolitiikan puitedirektiivin ja EU:n meristrategian toteuttaminen yhdessä pienentää sisävesien ja Itämeren ympäristönsuojelun välistä eroa.
The combined implementation of the Water Framework Directive and of the EU marine strategy would bridge the gap between environmental protection of inland waters and of the Baltic Sea.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2889/05
WRITTEN QUESTION E-2889/05
Aihe: Komission yksiköiden toimittamien tietojen laillisuus ja paikkansapitävyys Euroopan parlamentin vetoomusmenettelyn yhteydessä
Subject: Legality and fairness of Commission information provided for the European Parliament's petitions procedure
Minulle toimitettiin Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunnan jäsenen ominaisuudessa valitus, jossa vetoomuksen esittäjä totesi, että hänen vetoomuksensa nro 122/2003 käsittely oli päätetty komission yksiköiltä saatujen väärien tietojen nojalla.
As a member of the Committee on Petitions, the author of this question has been asked to look into a complaint by a petitioner who says that his petition, No 122/2003, was closed because of faulty information from the Commission.
Mihin oikeusperustaan pohjautuvat PROINVEST-, EBAS- ja SFP-ohjelmat, joita parhaillaan laaditaan diplomaattihotelli ”le Rouge Cloîtressa” ja joita teknisen avun toimistot hallinnoivat?
What is the legal basis for the present establishment in the Rouge Cloître diplomatic premises of the Proinvest, EBAS and SFP programmes administered by the technical assistance offices?
Minä päivänä ministerineuvosto nimitti Sharman ja Matos Rosan TKK:n johtoon vuosina 1995 ja 2000, kuten komission lausunnossa todetaan, ja minä päivänä Paul Frixille myönnettiin vastuuvapaus vuosien 1990—1995 hallinnon osalta? 4.
On what dates did the Council of Ministers appoint Mr Sharma and Mr Matos Rosa as directors of the CDI in 1995 and 2000, in view of what is stated in the opinion and the date on which the Director Paul Frix obtained a discharge for his management from 1990 to 1995?
Onko totta, että käynnissä on rikosoikeudellinen menettely, joka koskee komission jäsentä Louis Micheliä ja eturistiriitaa, joka tällä on nykyisessä toimessaan Euroopan unionin virkamiehiin sovellettaviin henkilöstösääntöihin nähden?
Are there currently criminal proceedings involving Mr Louis Michel, Member of the Commission, where there is a conflict of interest with his present responsibilities concerning the Staff Regulations of Officials of the European Union?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2890/05
WRITTEN QUESTION E-2890/05
Aihe: Henkilökohtaisiin terveystietoihin tutustumisoikeuden epääminen virkamieheltä
Subject: Refusal to allow access to an official's medical records
Kuluvalla viikolla sain eräältä komission kehitysyhteistyön pääosaston virkamieheltä komission toimintaa koskevan valituksen.
The author of this question has received a complaint regarding the Commission’s treatment of an official working in the Development DG.
Komission työterveyshuollosta vastaava yksikkö on jo yli vuoden ajan kieltäytynyt paljastamasta kyseiselle virkamiehelle ja tämän lääkäreille syitä, joiden nojalla virkamies oli pakotettu käymään psykiatrilla.
The Commission’s medical service has been refusing for over 12 months to give the official or his doctors the reasons for the order to consult a psychiatrist.
Asianomainen virkamies on esittänyt komission työterveysyksikölle neljä ammattitaidoltaan tunnustettujen lääkärien myöntämää lääkärintodistusta, joissa kaikissa todistetaan virkamiehen olevan ruumiillisesti ja henkisesti täysin terve ja todetaan, että tämä ei ole koskaan ollut sairas.
This refusal to allow access to the official’s medical records follows the Personnel and Administration DG’s continued and repeated refusal, since 2000, to say why the official was not promoted to A/4 that year even though all the conditions and statutory procedures for doing so had been met.
Komission työterveysyksikkö ei kuitenkaan suostu hyväksymään näitä todistuksia sillä verukkeella, että kyseisiä lääkäreitä ei mainita tarkkaan rajatussa hyväksyttyjen lääkärien luettelossa, jonka työterveysyksikkö on laatinut hämärin perustein ja joka on selvästi perussopimusten vastainen.
The official has supplied the Commission’s medical service with four medical certificates issued by doctors of recognised professional competence stating that he is in good physical and mental health and has never been ill; however, the Commission’s medical service refuses to take account of these certificates on the grounds that the doctors in question are not on the restricted list of doctors maintained by the medical service in accordance with obscure criteria and in clear violation of the Treaties.
Kyseisen virkamiehen esimiehet ovat jatkuvasti, myös kuluvana vuonna, antaneet myönteisiä arvioita tämän työstä.
The official has always had favourable staff reports and assessments from his superiors, up to and including this year.
Virkamies valittaa, että naurettavasta ja alentavasta tilanteesta, jossa hän on ollut jo yli vuoden, koituu hänelle vakavia ja hankalasti korjattavia ammatillisia seurauksia ja että tilanne ennen kaikkea vaarantaa hänen perhe-elämänsä tasapainon.
The official complains that the unlikely and degrading situation in which he has found himself for more than 12 months is having serious and perhaps irreparable repercussions on his professional life and, above all, the well‑being of his family.
Näyttäisi siltä, että komissio loukkaa virkamiehensä kaikkein perustavinta laatua olevia oikeuksia ja ottaa ne pois turvautumalla työterveysyksikköönsä väärässä ja henkilöstösääntöjen vastaisessa tarkoituksessa.
It seems to me that in this instance the Commission is violating the most fundamental rights of an official in its unstatutory abuse of the remit of the institution’s medical service.
Voiko komissio antaa selvityksen asiasta?
Can the Commission explain the position?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2891/05
WRITTEN QUESTION E-2891/05
esittäjä(t): Lilli Gruber (PSE)
by Lilli Gruber (PSE)
Aihe: Italian laissa 285/77 tarkoitettujen apurahatutkijoiden kohtelu
Subject: Treatment of research students receiving grants under Italian Law 285/77
Joukko italialaisia tutkijoita, jotka ovat Italian laissa 285/77 tarkoitettuja apurahatutkijoita, on esittänyt komissiolle valituksen — rekisteröity numerolla 2005/4022, SG(2004)A/12490/3 — jossa he pyytävät komissiota aloittamaan EY:n perustamissopimuksen 211 (entinen 155 artikla) ja 226 (entinen 169 artikla) artiklan mukaisesti rikkomisesta johtuvan menettelyn Italian valtiota vastaan perustamissopimuksen 39 ja 42 sekä 136, 137, 140, 149 ja 150 artiklan nojalla seuraavista syistä: a)
A number of Italian research students receiving grants in accordance with Italian Law 285/77 have lodged a complaint with the Commission — registered under number 2005/4022, SG(2004)A/12490/3 — in which they request, pursuant to Articles 211 (ex 155) and 226 (ex 169) of the Treaty establishing the EC, that infringement proceedings be brought against the Italian State with reference to Articles 136, 137, 140, 149 and 150 of the Treaty, as well as Articles 39 and 42, for the following reasons: (a)
Italian viranomaiset eivät ota sosiaaliturva- ja eläkelainsäädännössään huomioon työsuhdetta, joka Italian laissa 285/77 tarkoitetuilla apurahatutkijoilla on ollut kansallisen tutkimusneuvoston palveluksessa kyseisen elimen kanssa tehtyjen tieteellistä tutkimusta koskevien koulutus- ja työsopimusten nojalla, eivätkä vakinaistamista edeltäneitä työvuosia; b)
the Italian authorities do not take into account, for the purposes of social security and pension rights, either the work that these researchers have carried out at the National Research Council on the basis of training and employment contracts in the field of scientific research concluded with that body, or the seniority acquired during the period of service preceding their establishment as permanent members of staff; (b)
ne eivät sovella kyseisiin työntekijöihin oikeudellisen ja taloudellisen kohtelun osalta 23 päivänä joulukuuta 1979 annetun asetuksen N:o 663 muuttamisesta 29 päivänä helmikuuta 1980 annetun lain nro 33 26 artiklan c kohdan 3 alakohdan säännöksiä tai muita kyseiseen työsuhteeseen liittyviä taloudellisia etuuksia, puhumattakaan rahanarvon uudelleenarvioinnista tai erääntyneiden summien korkojen maksamisesta, mistä syystä kyseessä on syrjintä, joka rajoittaa työntekijöiden oikeutta liikkua vapaasti yhteisössä.
the researchers do not benefit, for the purposes of legal and financial treatment, from the provisions of Article 26c, paragraph 3, of Law No 33 of 29 February 1980, converted from Decree-Law No 663 of 23 December 1979, or any of the other financial advantages connected with their employment, including index-linking and interest on sums due, all of which has a discriminatory effect as regards the free movement of workers within the Community.
Yhteisön oikeudessa vahvistetaan periaatteet sekä perusoikeudet ja -vapaudet, jotka kuuluvat henkilölle suoraan ja ehdoitta ja joihin henkilön on voitava vedota sillä hetkellä, kun niitä rikotaan, sikäli kuin ne ovat välittömästi ajankohtaisia ja konkreettisia, riippumatta rikkomisen rajatylittävästä luonteesta.
Community law clearly establishes a system of principles, rights and fundamental freedoms conferred directly and unconditionally on the individual, who may defend these rights as soon as they are violated, regardless of the transnational nature of the violation.
Perustamissopimuksen 39 artiklassa kielletään kansalaisten syrjintä yhteisön työmarkkinoilla, jotka muodostavat yhtenäisen alueen, jolla ei ole valtioiden välisiä rajoja, ja joita säädellään yhteisön oikeuteen kuuluvilla säännöillä ja jäsenvaltioiden säännöillä, sikäli kuin viimeksi mainitut eivät ole ristiriidassa ensin mainittujen kanssa.
According to Article 39 of the Treaty citizens have the right not to suffer discrimination on the Community labour market, which is now a single area without any cross-border barriers and is governed by the rules of Community law and by the rules of the various Member States, provided that they are not incompatible with the former.
Eikö komissio katso, että tämä tilanne asettaa italialaiset tutkijat selvästi muiden jäsenvaltioiden tutkijoita heikompaan asemaan tai on jopa asiaa koskevan Euroopan yhteisön lainsäädännön vastainen?
Does not the Commission consider that the situation described above seriously penalises Italian researchers compared with those from the other Member States, and may be contrary to European legislation on the subject?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2892/05
WRITTEN QUESTION E-2892/05
Aihe: Charles Taylorin luovutus Nigeriasta Sierra Leoneen
Subject: Extradition of Charles Taylor from Nigeria to Sierra Leone
Rankaisemattomuuden poistamista tukeva kampanja (The Campaign Against Impunity) on noin 300 afrikkalaisen ryhmän, Amnesty Internationalin ja Human Rights Watchin muodostama yhteenliittymä.
The Campaign Against Impunity is a coalition made up of some 300 African groups and Amnesty International and Human Rights Watch.
Se muodostettiin Nigerian painostamiseksi luovuttamaan Charles Taylor Sierra Leoneen, jotta YK:n tukema Sierra Leonen erityistuomioistuin voisi kuulustella häntä.
It was formed to urge Nigeria to surrender Charles Taylor to Sierra Leone so that he could be tried there by the UN-sponsored Special Court for Sierra Leone.
Charles Tayloria syytetään 17 sotarikoksesta ja rikoksista ihmisyyttä vastaan.
Charles Taylor is accused of 17 different war crimes and crimes against humanity.
Juuri ennen Afrikan unionin huippukokousta heinäkuun 2005 alussa rankaisemattomuuden poistamista tukeva kampanja piti lehdistötilaisuuksia 15:ssä Afrikan kaupungissa ja kehotti Afrikan unionia ryhtymään asiassa toimiin (Human Rights Watch kirjoitti 12. heinäkuuta 2005, että YK:n oikeusasioista vastaavan olisi vaadittava Taylorin luovuttamista).
Just before the summit of the African Union at the beginning of July 2005, the Campaign Against Impunity held press conferences in 15 African cities and urged the African Union to take action on this (‘UN Rights Chief should call for Taylor’s surrender', Human Rights Watch, 12 July 2005).