natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU:n ulkoministerit uhkasivat helmikuussa 2005 ottaa käyttöön pakotteita niitä tahoja vastaan, jotka rikkovat tammikuussa 2005 julistetun tulitauon.
In February 2005, EU Foreign Ministers threatened sanctions against anyone breaking the cease‑fire agreement of January 2005.
Esitettyjen toimien joukkoon kuuluivat asianomaisten henkilöiden varojen jäädyttäminen ja unionin alueelle saapumisen kieltäminen.
For instance, personal assets would be frozen or persons would be refused entry into the EU.
Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto asettui 16. maaliskuuta 2005 tukemaan YK-joukkojen lähettämistä Sudaniin sekä Kansainvälisen rikostuomioistuimen mahdollista osallisuutta koskevia YK:n päätöslauselmia (lehdistötiedote 45 nro 6970/05, neuvoston 2650. istunto, 16. maaliskuuta 2005).
On 16 March 2005, the General Affairs and External Relations Council expressed its support for the UN resolutions regarding a UN mission in Sudan as well as the possible involvement of the International Criminal Court (Press Release 45, No 6970/05, 2650th Meeting of the Council, 16 March 2005).
Useimmat asiantuntijat ovat kuitenkin yhtä mieltä siitä, että EU voi vaikuttaa Sudanin vallanpitäjiin ainoastaan maan öljyvarantojen kautta.
However, most analysts agree that the EU can influence the Sudanese leaders only if it concentrates on the country’s oil reserves.
Useilla eurooppalaisilla öljy-yhtiöillä on toimilupia Sudanissa.
Various European oil companies have concessions in Sudan.
Ranskalais-belgialaisella Total-ryhmällä esimerkiksi väitetään olevan maan eteläosassa yli 120000 neliökilometrin pinta-alan kattava toimilupa.
For example, the Franco‑Belgian group Total has a concession of over 120000 km2 in the south.
Uhattujen väestöjen järjestön edustaja Ulrich Delius on todennut, että juuri tämän vuoksi Ranska vastustaa Sudanin hallituksen vastaisia pakotteita.
Mr Ulrich Delius, who works for the Society for Threatened Peoples, maintains that this is why France opposes sanctions against the Sudanese Government.
Pax Christi ‑järjestön edustaja Egbert Wesselink ei usko öljysaarron olevan realistinen vaihtoehto.
Mr Egbert Wesselink, an employee of Pax Christi, does not believe that an oil embargo is realistic.
Hänen mukaansa olisi öljytulot talletettava kansainväliseen rahastoon naapurimaa Tšadissa toteutetun mallin mukaisesti.
In his opinion, oil revenue must be paid into an international fund, following the example of neighbouring Chad.
Wesselink on muistuttanut, että Sudanissa toimivia yrityksiä varten on laadittu säännöstö (business principles; ”Corrupt Soedan leunt op China”, korruption vaivaama Sudan tukeutuu Kiinaan, Katholiek Nieuwsblad ‑lehti 7. maaliskuuta 2005).
Mr Wesselink states that rules have been laid down in the form of business principles for companies that operate in Sudan (‘Corrupt Sudan leans on China’, Katholiek Nieuwsblad , 7 March 2005).
Euroopan komissio on myöntänyt jälleen 400 miljoonaa euroa kehitysapua.
The European Commission is providing a further EUR 400 million in development aid.
Millä eurooppalaisilla yrityksillä on öljyntuotantoa koskeva toimilupa Sudanissa tai liiketoimintaa Sudanin suurimman öljytuottajan, Greater Nile Petroleum Operating Companyn kanssa?
Which European companies have an oil concession in Sudan or do business with Sudan’s largest oil producer, the Greater Nile Petroleum Operating Company?
Onko totta, että tietyillä alueilla Sudanissa toimivia yrityksiä varten on olemassa tietyt säännöt?
Are there, in fact, specific rules for companies active in particular areas of Sudan?
Jos vastaus on myönteinen, mitkä nämä säännöt ovat?
If so, what are they?
Ovatko kyseiset säännöt sitovia?
Are these rules binding?
Miten sääntöjen noudattamisen valvonta on varmistettu?
How is the observance of these rules monitored?
Onko tällä hetkellä olemassa yrityksiä, jotka eivät noudata näitä sääntöjä?
Are there currently companies that are not observing these rules?
Kannattaako komissio edellä mainitun kansainvälisen rahaston perustamista?
Is the Commission in favour of setting up an international fund as outlined above?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1302/05
WRITTEN QUESTION E-1302/05
Aihe: Syrjinnän vastainen toimittajapalkinto 2004 ja sen belgialaiset osanottajat
Subject: Journalist Award 2004 against discrimination: entrants from Belgium
”Moninaisuuden puolesta.
According to the official website, there were 246 entrants to the ‘For diversity.
Syrjintää vastaan” ‑Internet-sivuston tietojen mukaan vuoden 2004 ”Moninaisuuden puolesta.
Against discrimination’ Journalist Award 2004.
Vastaako määrä komission odotuksia?
Does this figure meet the Commission’s expectations?
Kuinka monta kilpailukirjoitusta lähetettiin Belgiasta?
How many entries were from Belgium?
Kuka valittiin palkinnon ”kansalliseksi” voittajaksi Belgiassa?
How was the ‘national’ winner chosen in Belgium?
Voiko komissio julkistaa luettelon belgialaisista osanottajista ja välittää heidän kirjoituksensa?
Can the Commission publish the list of entrants from Belgium and their entries?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1304/05
WRITTEN QUESTION E-1304/05
Aihe: Yhteisön lainsäädännön rikkominen — jätteenpolttoa koskevat sopimukset Ala-Saksin hallinnollisten piirien ja Hampurin kaupungin puhtaanapitolaitoksen välillä
Subject: Breach of EU tendering law — refuse incineration contracts between districts in Lower Saxony and Hamburg City Cleansing Department
Komissio on todennut, että Hampurin kaupungin puhtaanapitolaitoksen ja Ala-Saksin hallinnollisten piirien Rotenburg (Wümmern), Harburg, Soltau-Fallingbostel ja Stade väliset sopimukset jätteenpoltosta rikkovat yhteisön lainsäädäntöä.
According to the Commission, EU tendering law has been breached by the refuse incineration contracts concluded between Hamburg City Cleansing Department and the Lower Saxony districts of Rotenburg (Wümme), Harburg, Soltau-Fallingbostel and Stade.
Ennen sopimusten tekemistä vuonna 1995 ei järjestetty yhtäkään yhteisön lainsäädännön mukaista tarjouskilpailua.
No tendering procedure in accordance with EU law was conducted before the contracts were concluded in 1995.
Hampurin kaupungin puhtaanapitolaitos teki silloin yksityisen hampurilaisen jätteenpolttoyrityksen kanssa tekemänsä sopimuksen perusteella jatkosopimuksen.
At that time, on the basis of those contractual arrangements, Hamburg City Cleansing Department concluded a further contract, with a private-sector refuse incineration firm in Hamburg, which to date, has not been checked for compliance with EU law.
Jatkosopimuksen yhtäpitävyyttä yhteisön lainsäädännön kanssa ei silloin tarkistettu.
The districts are currently examining what scope there is to cancel the contracts.
Hallinnollisissa piireissä tutkitaan nyt mahdollisuuksia ratkaisun löytämiseksi sopimusongelmaan.
Under German law of contract, it is not possible to rescind them.
Saksan sopimuslainsäädännön mukaan sopimuksen purkaminen ei ole mahdollista.
The districts may therefore unilaterally withdraw only by paying large amounts of compensation to Hamburg City Cleansing Department.
Hallinnolliset piirit voivat yksipuolisesti jättäytyä sopimuksen ulkopuolelle vain, mikäli kaupungin puhtaanapitolaitos saa korkeaa rahoitustukea; seurauksena olisivat selvästi kohonneet huoltokustannukset jätemaksun maksajille.
That would result in increased disposal costs for refuse disposal charge payers.
Piirit tutkivat samaten maaoikeuden tekemää ehdotusta, jota vastaan on tosin esitetty hinnoittelua koskevia vastaväitteitä.
The districts are also examining the Land Court's settlement proposal, though objections have been raised to it in connection with statutory pricing rules.
Katsooko komissio, että hallinnollisten piirien on irtisanottava sopimukset vaikka jätemaksun maksajien kustannuksella?
Does the Commission believe that the district authorities have no choice but to terminate the contracts, even at refuse charge payers’ expense?
Miten komission mielestä voitaisiin välttää sopimusten purkamisen takia kohoavien kustannusten vyöryttäminen kuluttajille?
What scope does the Commission think there is for avoiding increased costs for consumers if the contracts are rescinded?
Miten komissio arvioi sopimusta, joka tehtiin Hampurin kaupungin puhtaanapitolaitoksen ja jätteidenpolttolaitoksen hallinnoijan välillä?
What is the Commission's assessment of the contract concluded between Hamburg City Cleansing Department and the refuse incineration plant operator?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1305/05
WRITTEN QUESTION E-1305/05
esittäjä(t): Georgios Papastamkos (PPE‑DE)
by Georgios Papastamkos (PPE‑DE)
Aihe: Hallinnolliset ja ohjelmakohtaiset alueet
Subject: Administrative regions and programmes
Yksi EU:n taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesiopolitiikan tavoitteista on edellytysten luominen kilpailukykyisten alueellisen tason talouksien kehittämiseksi.
One of the objectives of the EU's policy of economic, social and territorial cohesion is to create the conditions for the development of competition between economies at regional level.
Pyydän komissiolta vastausta seuraaviin kysymyksiin: 1.
Will the Commission say: 1.
Mikä on NUTS II ‑alueiden keskimääräinen väkiluku 25 EU-maassa ja eritoten Kreikassa? 2.
What is the average population size of NUTS II regions in EU‑25 and in Greece in particular? 2.
Tukeeko laajempien alueellisten ohjelmakokonaisuuksien olemassaolo tehokkaammin kasvutavoitetta? 3.
Will the existence of broader, regional entities for programme purposes contribute more effectively to the attainment of the development objective? 3.
Jos historiallisia ja kulttuurisia eroja ei oteta huomioon, mikä koko on komission tähänastisten kokemusten perusteella kannatettava? 4.
Leaving aside historical or cultural differentiating features, what is the optimal size on the basis of the Commission's experience so far? 4.
Onko jäsenvaltiossa mahdollista muodostaa alueiden välisiä ohjelmakokonaisuuksia sillä perusteella, että siten luodaan kilpailukykyisemmät kasvupuitteet? 5.
Is it possible to establish trans-regional programming entities in a Member State with a view to establishing a more competitive development framework? 5.
Mitä menetelmää alueellisen henkeä kohti lasketun bruttotulon laskemiseen käytetään aluekohtaisen ohjelmakokonaisuuden tukikelpoisuuden määrittämiseksi jossakin kolmesta tavoitteesta? 6.
In determining the eligibility of a regional entity for programming purposes for one of the three objectives, what is the method for calculating the per capita gross regional product? 6.
Tällaisissa tapauksissa ”NUTS-luokitusta voidaan muuttaa useamminkin kuin kolmen vuoden välein”.
In such a case ‘amendments to the NUTS classification may be adopted at intervals of less than three years’.
Mitä menettelyä nyt noudatetaan?
What is the procedure to be followed?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1306/05
WRITTEN QUESTION E-1306/05
esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE)
by Konstantinos Hatzidakis (PPE‑DE)
Aihe: Korjaukset yhteisön toisen tukikehyksen toimintaohjelmiin
Subject: Adjustments of operational programmes in the second CSF
Voiko komissio ilmoittaa minulle, minkä verran yhteisön toisen tukikehyksen toimintaohjelmiin on tehty varainhoitoa koskevia oikaisuja ja leikkauksia EU:n kussakin jäsenvaltiossa?
Will the Commission provide information on the size of the budgetary adjustments and cuts in the operational programmes of the second CSF which have closed in each Member State of the EU?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1307/05
WRITTEN QUESTION E-1307/05
esittäjä(t): Konstantinos Hatzidakis (PPE‑DE)
by Konstantinos Hatzidakis (PPE‑DE)
Aihe: Yhteisön toisen tukikehyksen toimintaohjelmat
Subject: Operational programmes in the second CSF
Voisiko komissio ilmoittaa minulle, kuinka monta yhteisön toisen tukikehyksen toimintaohjelmaa on edelleen käynnissä EU:n muissa jäsenvaltioissa (Kreikan lisäksi)?
Will the Commission say which operational programmes in the second CSF are still open to the other Member States of the EU (apart from Greece)?
Mitkä ovat tärkeimmät syyt, joiden vuoksi kyseisten ohjelmien päättämisestä ei ole vielä päästy sopimukseen?
What are the main reasons why no agreements have yet been reached on closing these programmes?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1308/05
WRITTEN QUESTION E-1308/05
esittäjä(t): Simon Coveney (PPE-DE)
by Simon Coveney (PPE‑DE)
Aihe: Tietokoneohjelmien hinnanerot Euroopan unionissa ja Yhdysvalloissa
Subject: Price differentials for software between EU and USA
Pyydän komissiota kommentoimaan kyseisten tuotteiden hinnaneroja ja ilmoittamaan, johtuvatko erot tuotteiden ylihinnoittelusta.
I would welcome the Commission's comments on the pricing differential for such products and whether this differential is due to overcharging.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1309/05
WRITTEN QUESTION E-1309/05
esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE‑DE)
by Marianne Thyssen (PPE‑DE)
Aihe: Eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä (ECTS) — kriteerit, jotka oppilaitoksen on täytettävä ECTS-tunnuksen saadakseen
Subject: European credit transfer system (ECTS) — criteria to be met by educational establishments in order to obtain an ECTS label
Flanderin korkeakoulut pyrkivät aktiivisesti edistämään opiskelijoiden liikkuvuutta Euroopassa muun muassa osallistumalla Sokrates-Erasmus-ohjelmaan.
Flemish higher education institutions are fully involved in facilitating student mobility in Europe, including by taking part in the Socrates‑Erasmus programme.
Eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä (European Credit Transfer System — ECTS) on ulkomailla suoritetun opintojakson akateemisen tunnustamisen väline.
The instrument for obtaining academic recognition of a period of study abroad is the European credit transfer system (ECTS).
ECTS-järjestelmää asianmukaisesti käyttävillä oppilaitoksilla on mahdollisuus anoa Sokrates-Erasmus-ECTS-tunnusta.
Institutions that correctly apply ECTS have the possibility of applying to obtain the Socrates-Erasmus ECTS label.
Yksi tunnuksen saamisen edellytyksistä on, että oppilaitos laatii (verkossa tai paperiversiona julkaistavan) tietopaketin/kurssiluettelon kahdella kielellä (tai vain englanniksi kursseista, jotka pidetään ulkomaalaisille opiskelijoille englanniksi).
One of the criteria for obtaining the label requires the educational establishment to publish an information package/course catalogue (online or in hard copy) in two languages (or only in English for programmes taught to foreign students in English).
Tämä edellytys näyttää käytännössä aiheuttavan ongelmia monille Flanderin oppilaitoksille.
This criterion is causing problems in practice for many Flemish institutions.
Kurssiluettelo on saatavissa hollanniksi, mutta sen käännättäminen englanniksi on hyvin kallista.
The course catalogue is available in Dutch, but it is particularly expensive to arrange for it to be translated into English.
Kurssiluettelon sisältöä on myös säännöllisesti päivitettävä, koska kurssiohjelmat muuttuvat.
The content of the catalogue also has to be regularly updated, as programmes change.
Luettelon käännättäminen ei ole kovin tarkoituksenmukaista myöskään siksi, että pakollinen opetuskieli on hollanti ja että useimpia ohjelmia ei sen vuoksi voida tarjota toisella kielellä.
It is also not very relevant to provide a translation, as it is compulsory for programmes to be taught in Dutch and the majority of programmes therefore cannot be offered in a second language.
Voiko komissio ilmoittaa, onko se jo saanut valituksia — ja siinä tapauksessa millaisia valituksia — ECTS-tunnuksen myöntämisen kriteereistä?
Has the Commission already received complaints — and if so, what complaints — concerning the criteria for granting an ECTS label?
Onko komissio valmis tämän ongelman ratkaisemiseksi muuttamaan ECTS-tunnuksen saamista koskevia sääntöjä siten, että kurssiluettelo laaditaan vain sillä kielellä, jolla kurssi pidetään, ja että oppilaitos itse saa päättää käännättääkö se luettelon englanniksi?
Is the Commission prepared, in order to solve this problem, to change the current rules for obtaining an ECTS label in such a way that the course catalogue only has to be provided in the language in which the course is taught, and that it is left to the educational establishment itself to choose whether to also provide a translation in English?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1312/05
WRITTEN QUESTION E-1312/05
esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ALDE) ja Gunnar Hökmark (PPE‑DE)
by Karin Riis-Jørgensen (ALDE) and Gunnar Hökmark (PPE‑DE)
(8. huhtikuuta 2005)
(8 April 2005)
Pohjoismainen Nordea-pankki on ensimmäisenä yhtiönä muuttanut yhtiömuotonsa eurooppayhtiöksi (societas europea) 8. lokakuuta 2004 voimaan tulleiden eurooppayhtiön sääntöjen mukaisesti.
The Nordic bank Nordea has become the first company to transform itself into a Societas Europaea (European company) under the statute for a European company which entered into force on 8 October 2004.
Neljän itsenäisen kansallisen yksikön muuttumisesta oikeudellisesti yhtenäiseksi kokonaisuudeksi on ollut monia etuja.
The transformation of four autonomous national entities into a single legal entity has brought many advantages.
Eurooppayhtiöksi muuttuminen ei kuitenkaan ratkaise kaikkia ongelmia.
However, being a Societas Europaea does not resolve all problems.
Talletustakuujärjestelmiin liittyy edelleen ongelmia (”Nordea-ongelma”).
There are still difficulties with deposit guarantee schemes, the so-called “Nordea problem”.
”Nordea-ongelma” johtuu siitä, että pankin neljä kansallista yksikköä ovat tähän mennessä maksaneet kansallisia talletustakuita.
The ‘Nordea problem’ is that the four national branches of the bank have hitherto paid national deposit guarantees.
Pankin muututtua eurooppayhtiöksi ja siten oikeudellisesti yhtenäiseksi kokonaisuudeksi, talletustakuuta maksetaan vain yhtiön oikeudelliseen kotipaikkaan (Ruotsiin).
Since the bank has transformed itself into a European Company, and is thus a single legal entity, a deposit guarantee is now payable only in the company’s legal domicile (Sweden).
Tämä merkitsee, että pankki menettää noin 1,6 miljardia Tanskan kruunua, jotka on maksettu Tanskan, Norjan ja Suomen talletustakuujärjestelmiin.
This means that the bank will lose the benefit of the some DKK 1.6 billion paid into the deposit guarantee schemes in Denmark, Norway and Finland.
Mitä mieltä komissio on tästä väliaikaisesta ratkaisusta?
What is the Commission’s view of this medium-term solution?
Katsooko komissio, että kansalliset talletustakuujärjestelmät on yhdenmukaistettava täydellisesti?
And does the Commission think that full harmonisation of the national deposit guarantee schemes will in fact happen?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1313/05
WRITTEN QUESTION E-1313/05
Tehdyn ehdotuksen mukaan Luoteis-Englannin Wyressä sijaitsevan Preesallin alla oleviin suolakupuihin perustettaisiin kaasuvarasto.
A proposal has been submitted to establish an underground gas storage facility in salt caverns beneath Preesall, Wyre, in the north-west of England.
Huolestumista on aiheuttanut se, että suuri määrä suolavettä, jota pumpattaisiin 2,3 kilometrin päässä Fleetwoodista sijaitsevaan mereen johtavaan laskuputkeen, saattaa nostaa suolapitoisuutta niin paljon, että sillä on haitallisia vaikutuksia Morecambenlahden erityissuojelualueelle.
Concern has been expressed that the pumping of large quantities of brine to a sea outfall 2.3 km to the west of Fleetwood may increase saline levels to an extent that may have detrimental effects upon the Morecambe Bay special area of conservation.
Onko komissiota kuultu tästä ehdotuksesta, ja onko se samaa mieltä sen aiheuttamista huolista?
Has the Commission been consulted about this proposal and would the Commission share such concerns?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1315/05
WRITTEN QUESTION E-1315/05
Aihe: Marokon harjoittamat suojatoimenpiteet ja niiden vaikutus Kastilian keramiikka-alaan
Subject: Moroccan protectionism affecting the Castellón ceramic industry
Tuontikielto on nyt ollut voimassa lähes kahden kuukauden ajan, ja se on aiheuttanut espanjalaisille tuottajille kuukausittain 2,5 miljoonan euron tappiot.
The Moroccan authorities have been blocking imports of Spanish ceramic tiles for almost two months, entailing losses of EUR 2.5 million a month for the industry.
Suojatoimenpiteet ovat EU:n ja Marokon kauppasopimuksen vastaisia.
These protectionist practices are contrary to the association agreement signed by the EU and Morocco.
Tilanne on niin vakava, että Espanjan liike-elämän ja keramiikka-alan korkeimman tason edustajat ovat matkustaneet Marokkoon käsittelemään kysymystä Marokon hallituksen ja alan työnantajien kanssa.
The situation is so serious that top-level Spanish employers’ and tile industry representatives went to Morocco to discuss the matter with the Moroccan Government and the employers’ organisation.
Myös ulkomaankaupasta vastaava komission jäsen Peter Mandelson on vieraillut Marokossa ja keskustellut aiheesta Marokon hallituksen jäsenten kanssa ratkaisun löytämiseksi.
The European External Trade Commissioner, Peter Mandelson, has also been to Morocco to hold talks with members of the Moroccan Government in an attempt to resolve the dispute over ceramic imports.
Voiko Euroopan komissio ilmoittaa, mihin konkreettisiin toimiin se aikoo ryhtyä kyseisten, erityisesti Kastilian keramiikka-alaan vaikuttavien suojatoimenpiteiden poistamiseksi?
Could the Commission say what practical steps it intends to take to avert this protectionism, which is hitting the Castellón ceramic industry particularly hard?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1316/05
WRITTEN QUESTION E-1316/05
esittäjä(t): Margrete Auken (Verts/ALE)
by Margrete Auken (Verts/ALE)
Aihe: Unicefin pääjohtajan mielestä lisääntymisterveys merkityksetöntä
Subject: Unicef executive director states that reproductive health is irrelevant
YK:n lastenrahaston uusi pääjohtaja Ann Veneman totesi Reutersin mukaan (19. tammikuuta 2005), että sosiaaliset kysymykset, kuten lisääntymisterveys, ovat Unicefin toiminnan kannalta merkityksettömiä.
The new executive director of the UN children’s agency, Ann Veneman, has according to Reuters (19 January 2005), said that social issues such as reproductive health were irrelevant to the mission of Unicef.
Vaikka perhesuunnittelu ei olekaan Unicefin tärkein painopiste, koska se on etupäässä YK:n väestörahaston vastuulla, Unicef kuitenkin osallistuu aktiivisesti lapsikuolleisuuden, AIDSin ja synnytyskuolleisuuden torjuntaohjelmiin.
Even though family planning is not Unicef’s major focus — much of that work is handled by the UN Population Fund — Unicef is very much involved with programmes to prevent infant mortality, AIDS and maternal deaths.
Lisääntymisterveys on erottamaton osa näitä ohjelmia.
Reproductive health is intertwined in all these programmes.
On mahdotonta suojella lapsia turvaamatta äitien terveyttä!
It is not possible to protect children without ensuring the health of mothers!
YK:n neljännessä naisten maailmankonferenssissa Pekingissä 1995 hyväksyttiin toimintasuunnitelma, jossa vaadittiin naisille oikeutta saada tietoa ja mahdollisuutta käyttää turvallisia ja kohtuuhintaisia perhesuunnittelun menetelmiä.
The UN Fourth World Conference on Women in Beijing in 1995 adopted an action plan calling for the right of women to be informed and have access to safe and affordable methods of family planning.
Lähes kaikki YK:n jäsenvaltiot sopivat myöhemmin Kairossa painottavansa tätä kysymystä ensisijaisena painopisteenä.
Almost all UN Member States agreed later in Cairo to make this a priority issue.
Bushin hallinto, jossa Ann Veneman toimi maatalousministerinä, poisti tukensa vuonna 2001 kaikilta järjestöiltä, jotka tarjoavat ihmishenkiä säästävää tietoa ehkäisystä tai aborteista.
In 2001, the Bush administration, where Ann Veneman served as Agriculture Secretary, discontinued its support to all organisations that simply provide life-saving information about contraception or abortion.
Tämän seurauksena Yhdysvallat peruutti miljoonien dollarien tuen järjestöiltä, jotka työskentelevät laajalla rintamalla seksuaali- ja lisääntymisterveyden parissa.
As a result, the United States withdrew millions of dollars in aid from organisations working on a broad front with the issue of sexual and reproductive health.