natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aikooko komissio pakettimatkadirektiiviä tarkistaessaan laajentaa matkanjärjestäjien korvausvelvollisuutta?
Will the Commission, in its review of the Package Travel Directive, extend the obligation on tour operators to provide assistance?
Mikäli aikoo, niin milloin?
If so, when?
Voidaanko Islannin tulivuoren purkaus katsoa luonnonkatastrofiksi, minkä johdosta jäsenvaltiot voivat antaa valtiontukea siitä kärsiville lentoyhtiöille?
Can the volcanic eruption in Iceland be seen as a natural disaster as a result of which the Member States may give state aid to the affected airlines?
Jos voidaan, niin millä perusteella?
If so, within what framework?
Onko komissio saanut valtionapua koskevia hakemuksia?
Has the Commission received any applications for state aid?
Jos on, niin mistä jäsenvaltioista?
If so, from which Member States and when?
Jos ei, niin milloin komissio odottaa hakemusten tulevan?
If not, when does the Commission expect applications to come in?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3433/10
WRITTEN QUESTION E-3433/10
Aihe: Eurooppalaisen luottoluokituslaitoksen perustaminen
Subject: Creation of a European rating agency
Luottoluokituslaitokset ovat yrityksiä, jotka antavat luokituksen rahoitustuotteeseen tai rahoitustuotteita tarjoavaan elimeen – joka voi olla myös valtio – liittyvästä riskistä.
Rating agencies or credit rating agencies are firms which attribute a classification or rating in respect of the risk levels associated with a financial product or an issuing entity (the latter can be a country).
Euroalueen valtiovarainministerien muodostaman euroryhmän puheenjohtaja Jean-Claude Juncker ilmoitti vastikään kannattavansa Euroopan keskuspankin (EKP) valvonnassa toimivan eurooppalaisen luottoluokituslaitoksen perustamista.
Recently, the chair of the group of eurozone finance ministers, Jean-Claude Juncker, said he favoured the creation of a European rating agency, which would be supervised by the ECB.
Perustettavan laitoksen tehtävänä olisi arvioida yksinomaan euroalueeseen kuuluvien maiden valtionvelan maksuun liittyvää luottoriskiä.
The agency thus created would have the sole task of assessing the credit risks associated with the payment of the sovereign debt of the eurozone countries.
Kannattaako Euroopan komissio sellaisen eurooppalaisen luottoluokituslaitoksen perustamista, joka olisi riippumaton ja uskottava ja julkaisisi tiedot menetelmistä, malleista ja oletuksista, joita se käyttää lausuntoja antaessaan?
Does the Commission support the creation of an independent and credible European rating agency which would provide public information concerning its methods and models and the criteria employed to arrive at its opinions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3435/10
WRITTEN QUESTION E-3435/10
Aihe: Pakkauskokojen vapauttaminen
Subject: Deregulation of package sizes
Valmispakkauksissa olevien tuotteiden nimellismäärien vapauttamisen (direktiivi 2007/45/EY EUVL L 247, 21.9.2007, s. 17. ) piti edistää byrokratian vähentämistä.
The deregulation of nominal quantities for prepacked products (Directive 2007/45/EC OJ L 247, 21.9.2007, p.
Sen ansiosta tarjoajat voivat markkinoida tuotteitaan sisämarkkinoilla ilman mahdollisten normimäärien ja ‑kokojen aiheuttamaa haittaa.
17 . ) was intended to cut red tape by allowing suppliers to sell their products within the internal market without the potential obstacle of standard quantities and sizes.
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta kuluttajille palautetaan helposti käsitettävä ja avoin markkinatilanne? —
What measures does the Commission intend to take, and by when, in order to restore market conditions which are comprehensible and transparent for consumers? —
Eikö pitäisi taata edes perushinnan poikkeukseton esittäminen 4 mm:n vähimmäiskoossa tuotehinnan alla tai vieressä?
Should there not at least be a requirement for the basic price to be displayed, without exception, in a minimum size of 4 mm underneath/beside the product price?
Monet tarjoajat käyttävät hyväkseen vapautta valita pakkauskoko harhaanjohtavilla pakkauksilla, jotka saavat sisällön vaikuttamaan suuremmalta kuin se tosiasiassa on, sekä huomaamattomilla hinnankorotuksilla (määrän muuttaminen ilman vastaavaa hinnanmuutosta).
Many suppliers take the opportunity to choose a packaging size which gives the impression of containing more than it actually does (deceptive packaging) or which allows them to change the quantity without adjusting the price accordingly (hidden price rises).
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä ja mihin mennessä, jotta voidaan varmasti välttää tällainen harhaan johtaminen ja petkutus (kuten harhaanjohtavat pakkaukset ja huomaamattomat hinnankorotukset), kilpailun vääristyminen ja resurssien tuhlaus? —
What measures will the Commission be taking, and by when, to ensure that consumers are not deceived or misled in this way (e.g. deceptive packaging and hidden price rises), and to avoid distortions of competition and wasted resources? —
Pyydän myös vastausta siihen, mitkä perusteet estävät komissiota ottamasta käyttöön vähimmäissisällön periaatetta kuluttajansuojatavoitteiden vastaisen keskimääräisen sisällön periaatteen sijasta?
Can the Commission also say what considerations prevent it from introducing the principle of minimum contents instead of the principle of average contents which is in conflict with consumer protection objectives?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3436/10
WRITTEN QUESTION E-3436/10
Aihe: Google hyödyntää käännettyjä EU-asiakirjoja kieliohjelmistojensa kehittämisessä
Subject: Translated EU documents used by Google to develop its language software
Google Inc. ‑yhtiö on kehittänyt Google kääntäjä ‑käännösohjelman, jossa kaikissa kielissä voidaan käyttää samaa ohjelmakoodia.
Google Inc. has developed a translation tool called ‘Google Translate’, which can use the same programming code for all languages.
Jotta käännöksistä tulisi mahdollisimman järkeviä, Google-tietokantoihin kerätään biljoonia käännösmerkintöjä eri kielipareista.
Nevertheless, in order to convey the meaning as closely as possible in the translation, billions of language pairs are entered in the Google databases.
Näin on tarkoitus mahdollistaa esimerkiksi sanojen tunnistaminen asiayhteyden perusteella (esimerkiksi kääntää sana ”Schloss” (lukko) lauseyhteydessä ”sich im Schloss treffen” (tavata linnassa) sanalla ”castle” eikä sanalla ”lock”).
This is intended to help recognise words from the context (e.g. the German word Schloss, which can mean castle or lock, should in the context of ‘sich im Schloss treffen’ be translated as castle rather than lock).
Muun muassa 23 kielelle käännetyt EU-asiakirjat ovat tärkeä lähde tässä valtavassa sana-arkistossa.
EU documents which have been translated into 23 languages constitute an important resource for this vast word archive.
Tietääkö komissio, että yhdysvaltalainen Google Inc. ‑yhtiö käyttää 23 kielelle käännettyjä EU-asiakirjoja maksuttoman palvelun perustana, mutta tavoittelee toiminnallaan kaupallista etua? —
Is the Commission aware that the US firm Google Inc. uses EU documents which have been translated into 23 languages as the basis for its free service, while nevertheless pursuing a commercial interest? —
Tällaisen maksuttoman palvelun ansiosta yhä useammat internetin käyttäjät eri puolilla maailmaa vierailevat Google-kotisivulla.
Providing a service like this free of charge leads more and more global Internet users to visit the Google home page.
Miten komissio suhtautuu tällaiseen menettelytapaan?
What is the Commission's view of this development?
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 15 artiklan (aiempi EY-sopimuksen 255 artikla) 3 kohdan nojalla kaikilla unionin kansalaisilla sekä kaikilla luonnollisilla henkilöillä, jotka asuvat EU:ssa, tai kaikilla oikeushenkilöillä, joilla on sääntömääräinen kotipaikka EU:ssa, on oikeus tutustua unionin toimielinten, elinten ja laitosten asiakirjoihin.
Article 15(3) TFEU (ex Article 255 TEC) stipulates that any citizen of the Union, and any natural or legal person residing or having its registered office in a Member State, has a right of access to documents of the Union institutions, bodies, offices and agencies.
Lisäksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 15 artiklan 3 kohdan nojalla voidaan asettaa rajoituksia julkisen tai yksityisen edun huomioon ottamiseksi.
Article 15(3) also allows the EU to impose limits on grounds of public or private interest.
Onko komissio samaa mieltä siitä, ettei Google Inc. ‑yhtiö kuulu 15 artiklan 3 kohdan soveltamisalaan, koska sitä ei voida pitää unionin kansalaisena eikä oikeushenkilönä, jolla on kotipaikka EU:ssa? —
Does the Commission agree that Google Inc. cannot be included under Article 15(3), as it is neither an EU citizen nor a legal person having its registered office in a Member State? —
Harkitseeko komissio tässä yhteydessä asiakirjoihin tutustumista koskevan oikeuden rajoittamista? —
Is the Commission considering imposing limits on access to documents in this case? —
Onko komissio samaa mieltä siitä, että Google Inc. ‑yhtiö saa eurooppalaisten veronmaksajien kustannuksella kilpailuetua muihin hakukoneisiin ja internetpalvelujen tarjoajiin verrattuna? —
Does the Commission agree that Google Inc. has a competitive advantage over other search engines and Internet service providers, at the expense of European taxpayers? —
Jos ei ole, miten komissio perustelee sen, ettei tällainen menettely ole juurikaan tai lainkaan kyseenalaista? —
If not, how does the Commission justify this activity as giving little or no cause for concern? —
Miten komissio perustelee eurooppalaisille veronmaksajille sen, että käännöspalveluihin käytetään miljoonia euroja ja että yksityinen yhdysvaltainen yritys hyötyy siitä välillisesti?
How can the Commission explain to the European taxpayer the fact that millions of euros are being spent on translation services and a private US company is indirectly making money from it?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3437/10
WRITTEN QUESTION E-3437/10
Aihe: Tilastotietojen kerääminen maatalouden alalla
Subject: Collecting statistical data in agriculture
Mittava tiedonkeruu maatalouden alalla aiheuttaa maanviljelijöille merkittävästi lisätyötä.
The extensive collecting of data in agriculture generates quite a heavy workload for farmers.
Tästä syystä esitän komissiolle seuraavat kysymykset: 1.
The Commission is therefore asked to provide the following information: 1.
Kuinka monta kertaa vuodessa maatiloilla kerätään erilaisia tietoja? 2.
How many surveys are carried out per year in farms? 2.
Paljonko komissio arvioi maatiloilla käytettävän tähän aikaa ja mitä komissio pitää asianmukaisena ajankäyttönä? 3.
How much time does the Commission estimate this to involve for farms, and what time-frame does it consider appropriate? 3.
Kuinka suuret ovat maanviljelijälle tästä työstä aiheutuvat kustannukset (vaihtoehtokustannukset)? 4.
Roughly how high is the opportunity cost incurred by farmers? 4.
Kuinka tilastotietojen määrä voitaisiin rajoittaa minimiin ja millä tavoin tiedonkeruu voidaan tehdä maanviljelijälle helpommaksi? 5.
How can the statistics be reduced to a minimum, and how can the surveys be made easier for farmers? 5.
Miten komissio arvioi tiedonkeruun avulla saatuja tuloksia ja ovatko kerätyt tilastotiedot aina tarpeen? 6.
What does the Commission learn from the results of the data collection, and are the statistics always useful? 6.
Aiotaanko maatalouden alalla edellyttää vielä muidenkin tietojen keräämistä?
Are further data collections for agriculture in the pipeline?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3438/10
WRITTEN QUESTION E-3438/10
Aihe: Piilotetut matkapuhelintukiasemat
Subject: Concealed mobile telephone antennas
Usein antennit piilotetaan esimerkiksi aurinkopaneelien alle, jotteivät alueen asukkaat havahtuisi vastustamaan niitä.
In many EU Member States mobile telephone antennas are being installed in built-up areas on space rented from private owners, for example rooftops.
Matkapuhelintukiasemat tuovat huomattavia voittoja yksityishenkilöille, jotka vuokraavat kyseisille yrityksille sijoituspaikan.
In order to avoid detection and objections from local residents, they are frequently concealed (for example by solar heating tanks).
Niillä on kuitenkin merkittäviä haitallisia vaikutuksia ihmisen terveyteen.
While this is highly profitable for individuals renting space to mobile telephone companies for such purposes, it frequently has an adverse effect in terms of health.
Onko komissiolla tietoja tämän ilmiön laajuudesta jäsenvaltioissa?
Does the Commission have any information regarding the extent of such practices in the Member States?
Katsotaanko EU:n tasolla asetetut kiellot riittäviksi takaamaan Euroopan kansalaisten terveyden suojelu?
Are the restrictions imposed at EU level considered adequate to the task of protecting the health of its citizens?
Tarvitaanko lisätoimenpiteitä voimassa olevien rajoitusten panemiseksi täytäntöön?
Are additional measures necessary to implement existing restrictions?
Katsooko komissio järkeväksi antaa uusia, ankarampia oikeussääntöjä?
Does it consider the adoption of new, more stringent legislation to be necessary?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3439/10
WRITTEN QUESTION E-3439/10
Aihe: Koulujen videovalvonta
Subject: Closed circuit television in schools
Videovalvontalaitteistojen käyttö kouluissa johtaa rikosten, varkauksien ja huumeiden käytön sekä asiattomien henkilöiden laittoman lähestymisen vähenemiseen koulujen alueella.
The instalment of closed circuit television (CCTV) in schools is reducing delinquency levels, with fewer offences such as theft, drugs use and attacks by outsiders being committed on school premises.
Tähän liittyy kuitenkin samalla uhkia, joissa on kyse lasten henkilötietojen suojasta – lasten tapauksessa erityisen arkaluonteisesta asiasta – sekä yleisesti uhkia, jotka koskevat yksityisyyden suojaa.
At the same time, however, it creates the risk of undermining protection of children’s personal data, some of which is particularly sensitive, and more generally their privacy.
Miten voidaan valvoa sitä, miten kauan videotallenteet säilytetään?
What means exist for monitoring the length of time for which CCTV images are conserved?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3440/10
WRITTEN QUESTION E-3440/10
Aihe: Öljylauttojen aiheuttamia ympäristökatastrofivaaroja koskeva tarkkaavaisuustaso Euroopassa
Subject: Level of vigilance in Europe with regard to environmental disaster risks in the form of oil slicks
BP:n (British Petroleum) porauslautan tiistaina 20. huhtikuuta upottaneen kohtalokkaan räjähdyksen aiheuttaman mittaamattoman ympäristökatastrofin laajuus on tuonut esiin kysymyksiä turvaventtiilien lisäksi myös käytössä olevista menettelyistä vastaavien ihmisen aiheuttamien katastrofien ehkäisemiseksi ja rajoittamiseksi.
The incalculable extent of the environmental disaster in the Gulf of Mexico following the fatal explosion which sunk the BP (British Petroleum) oil rig on Tuesday 20 April raises questions concerning not only safety valves but also the procedures in place for the prevention and containment of similar man-made disasters in the future.
Uponnut porauslautta aiheuttaa pahimman ympäristökatastrofin Yhdysvaltojen historiassa, ja sen seuraukset ovat korvaamattomia.
The sunken oil rig is causing one of the worst environmental disasters in American history with irreparable consequences.
Kun otetaan huomioon tämä ja tällaisesta katastrofista koko ihmiskuntaan kohdistuva uhka, onko Euroopan unionilla organisoitu toimintasuunnitelma tämän laajuisten katastrofien torjumiseksi tulevaisuudessa, jos vastaavanlainen onnettomuus tapahtuisi EU:n jäsenvaltiossa?
In view of this and the potential risk to mankind as a whole of such a disaster, does the European Union have an organised plan of action to avert disasters on such a scale in future, should a similar incident occur in an EU Member State?
Onko komissiolla mitään tietoja eurooppalaisten yritysten tai EU:n jäsenvaltioiden öljynporauslauttojen turvallisuudesta?
Does it have any information regarding the safety of oil rigs operated by European undertakings or EU Member States?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3441/10
WRITTEN QUESTION E-3441/10
Aihe: Kansallinen strateginen viitekehys ja Kreikan käyttämät varat
Subject: Take-up of NSRF funding by Greece
Missä määrin Kreikka on tähän mennessä kuluvalla ohjelmakaudella 2007–2013 käyttänyt kansallisen strategisen viitekehyksen eri ohjelmien varoja?
What has been the take-up to date by Greece of funding for each of the programmes adopted under the National Strategic Reference Framework (NSRF) during the current programming period 2007‑13?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3442/10
WRITTEN QUESTION E-3442/10
Aihe: Tuloksiin perustuva tutkimusrahoitus
Subject: Research funding based on results
Kuinka hyvin saatuihin tuloksiin perustuva tutkimusrahoitus (sen maksaminen) toimii käytännössä verrattuna kustannuksiin perustuvaan rahoitukseen tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanon yksinkertaistamistoimenpiteenä?
How well does (the disbursement of) research funding based on results obtained work in practice, as opposed to funding on the basis of outlay for the simplification of measures to implement the seventh framework programme for research?
Mitä toimenpiteitä toteutetaan EU:n rahoittamien tutkimusohjelmien tulosten levittämiseksi, jotta sidosryhmät kaikissa jäsenvaltioissa hyötyisivät tutkimuksen ja innovoinnin unionista?
What measures are being taken to disseminate the results of EU‑funded research programmes so as to enable stakeholders in all Member States to benefit from the ‘Union for research and innovation’?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3443/10
WRITTEN QUESTION E-3443/10
Aihe: Siirtolaisvirtojen lisääntyminen kansainvälisen talouskriisin takia
Subject: Increase in the flow of migrants as a result of the international economic crisis
Onko kansainvälinen talouskriisi lisännyt siirtolaisten EU:n jäsenvaltioille aiheuttamaa ulkoista painetta?
Has the international economic crisis intensified the external pressure on the EU Member States caused by migrants?
Onko olemassa tilastotietoja, jotka osoittaisivat, että EU:n eteläisiin jäsenvaltioihin pyrkivien kolmansista maista peräisin olevien laittomien siirtolaisten virta kasvaa?
Is there any statistical evidence to suggest a swell in the flow of illegal migrants from third countries seeking to enter the southern EU Member States?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3445/10
WRITTEN QUESTION E-3445/10
Aihe: Eurooppalainen diplomaattikunta: totta vai utopiaa?
Subject: European diplomatic corps: reality or utopia?
Lissabonin sopimuksessa on määrätty Euroopan ulkosuhdehallinnon (SEAE) perustamisesta, ja se muodostaa korkealle edustajalle Ashtonille epäilemättä mahdollisuuden mutta myös haasteen.
The Lisbon Treaty provides for the establishment of a European External Action Service (EEAS), which, while unquestionably providing Baroness Ashton with an opportunity, also presents her with a challenge.
Se on välttämätön edellytys hänen työnsä onnistumiselle, mutta samalla se aiheuttaa poliittisen ja hallinnollisen sekasotkun, jota on vaikea selvittää.
Although an essential precondition for the success of the entire venture, the establishment of the service is fraught with political and administrative difficulties.
Sopimuksessa ei todeta asiasta paljon, pelkästään se, että hallintoon on kuuluttava samassa määrin komission ja neuvoston ulkosuhdepalvelujen virkamiehiä sekä jäsenvaltioiden ulkoasiainhallinnon henkilöstöä.
The Treaty has little to say on the matter, confining itself to stating that the service must be made up of an equal number of officials from the relevant Commission and Council departments and diplomats from the Member States.
Korkean edustajan Ashtonin johdolla toimiva ohjauskomitea, johon kuuluvat komission ja neuvoston pääsihteerit (Catherine Day ja Pierre de Boissieu), kummankin oikeudellisten yksikköjen johtajat sekä ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja ja ulkosuhteista vastaava pääjohtaja (Joao Vale de Almeida ja Robert Cooper), laatii parhaillaan asiaa koskevaa ensimmäistä luonnosta, joka on määrä esitellä myöhemmin Euroopan parlamentille (jonka kanta ei kuitenkaan ole sitova) ja joka annetaan jäsenvaltioiden tarkasteltavaksi.
At present, a steering committee chaired by Baroness Ashton and comprising the Secretaries-General of the Commission and Council (Catherine Day and Pierre de Boissieu), the directors of the two institutions' Legal Services, the directors-general of the Commission's DG RELEX and the Council's DG for External and Politico-Military Affairs (João Vale de Almeida and Robert Cooper) is working on a first draft which will then be presented to Parliament (whose opinion will not be binding) and examined by the Member States.
Euroopan ulkoministerit saivat 26. huhtikuuta aikaan poliittisen sopimuksen tulevasta yhteisön diplomaattikunnasta, jota johtaa korkea edustaja Ashton, ja hänen on määrä johtaa uutta ulkoasiainhallintoa, jolla on toimipaikat 136 maassa ja johon kuuluu tuhansia diplomaatteja ja hallintohenkilöstön edustajia.
On 26 April 2010 the EU foreign ministers reached political agreement on the prospective EU diplomatic corps to be headed up by Baroness Ashton, who will be responsible for overseeing the new External Action Service, which will have offices in 136 countries and thousands of diplomats and administrative staff.
Välttääksemme kansallisten ja eurooppalaisten diplomaattien läsnäolon päällekkäisyyden, aikooko neuvosto järkeistää kansallisten diplomaattien läsnäoloa?
With a view to ensuring that the EU and national diplomatic services do not overlap, does the Council intend to rationalise the presence of national diplomatic representatives?
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 27 artiklan 3 kohdan mukaan Euroopan ulkosuhdehallinto toimii yhteistyössä jäsenvaltioiden lähettämän ulkoasiainhallinnon henkilöstön kanssa.
Pursuant to Article 27, paragraph 3 of the Treaty of the European Union, the European External Action Service will work in cooperation with the diplomatic services of the Member States.
Kansallisten diplomaattien läsnäolo jäsenvaltioiden suurlähetystöissä kuuluu puhtaasti kansalliseen toimivaltaan, eikä neuvoston tule puuttua asiaan.
The question of the presence of national diplomats in Member States' embassies abroad is a purely national competence and is not a matter for the Council.
Lissabonin sopimuksen hyväksyneen hallitustenvälisen konferenssin loppuasiakirjaan liitetyssä julistuksessa nro 13 esitetään tässä yhteydessä seuraavaa: ”Konferenssi korostaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevat määräykset, mukaan lukien unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan toimen ja Euroopan ulkosuhdehallinnon perustaminen, eivät vaikuta jäsenvaltioiden nykyiseen vastuuseen muotoilla ja harjoittaa omaa ulkopolitiikkaansa eikä niiden kansalliseen edustukseen kolmansissa maissa ja kansainvälisissä järjestöissä.”.
Declaration No 13 annexed to the Final Act of the Intergovernmental Conference which adopted the Treaty of Lisbon stated in this context: ‘The Conference underlines that the provisions in the Treaty on European Union covering the common foreign and security policy, including the creation of the office of High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy and the establishment of an External Action Service, do not affect the responsibilities of the Member States, as they currently exist, for the formulation and conduct of their foreign policy nor of their national representation in third countries and international organisations’.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3446/10
WRITTEN QUESTION E-3446/10
Välttääksemme kansallisten ja eurooppalaisten diplomaattien läsnäolon päällekkäisyyden, aikooko komissio järkeistää kansallisten diplomaattien läsnäoloa?
With a view to ensuring that the EU and national diplomatic services do not overlap, does the Commission intend to rationalise the presence of national diplomatic representatives?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3447/10
WRITTEN QUESTION E-3447/10
esittäjä(t): Antonio Cancian (PPE) ja Lara Comi (PPE)
by Antonio Cancian (PPE) and Lara Comi (PPE)
Aihe: Direktiivin 2004/18/EY muuttaminen
Subject: Amendments to Directive 2004/18/EC