natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Metsien terveydentilan seuranta on jatkunut jo 25 vuotta 41 maan, Euroopan komission ja YK:n Euroopan talouskomission alaisuudessa toimivan ICP Forests -ohjelman yhteisponnistuksena.
Monitoring of forest health has already been going on for 25 years as a common endeavour undertaken by 41 countries and the European Commission under the ICP Forests programme run by the UN Economic Commission for Europe.
Pitkäkestoisen ja laajan seurannan aikana kertyneen aikasarjadatan avulla on voitu tehdä laadukasta tieteellistä tutkimusta ja kasvattaa ymmärrystä metsäympäristön muutosten syy-seuraussuhteista, jotka eivät olisi löytyneet ilman tätä tietovarantoa.
Using the time series data gathered during this long period over a wide area, it has been possible to perform high-quality scientific research and to increase understanding of cause-effect relationships in changes in the forest environment which would not have been achieved without this store of data.
Komissio on ollut mukana rahoittamassa Euroopan metsien terveydentilan seurantaa vuodesta 1986 lähtien.
The Commission helped to fund monitoring of the health of Europe's forests from 1986 onwards.
Komission rahoitus loppui vuonna 2006 ”Forest Focus” -asetuksen rauetessa.
The Commission funding ceased in 2006, when the Forest Focus Regulation lapsed.
Jäsenmaille vakuutettiin, että komission osuus ohjelman rahoituksesta jatkuu myöhemmin LIFE+-hankkeiden muodossa, minkä vuoksi osallistuvat valtiot rahoittivat seurantaohjelman kokonaan itse vuosina 2007–2008.
Member States were assured that the Commission's share in the funding of the programme would continue later in the form of LIFE+ projects, on account of which the participating States funded a monitoring programme entirely by themselves in 2007‑08.
Vuosina 2009–2010 komissio taas rahoitti seurantaohjelmaa LIFE+-hankkeella ”FutMon”.
In 2009‑10 the Commission funded the LIFE+ monitoring programme ‘FutMon’.
Vuosien 2011–2013 ajaksi EU:n jäsenmaat hakivat seurantaohjelmalle rahoitusta LIFE+-hankkeelle ”ForEU”.
For 2011-2013, the EU Member States applied for monitoring programme funding for the LIFE+ project ‘ForEU’.
Komissio kuitenkin hylkäsi tämän rahoitusanomuksen.
However, the Commission rejected this funding application.
Komission rahoituksen loppuessa metsäohjelman jatkuminen vuoden 2010 jälkeen on vaarassa.
With the cessation of Commission financing, continuation of the forests programme after 2010 is in danger.
Tämä metsänseurannan loppuminen olisi jyrkässä ristiriidassa useiden komission omien tavoitteiden kanssa.
The cessation of this forest monitoring would be entirely contrary to various objectives of the Commission itself.
Vuonna 2006 valmistuneessa metsänhoitoa koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa esitetään, että yhtenä suunnitelman avaintoimista valmistellaan Euroopan metsien seurantajärjestelmää, ja todetaan seuraavaa: ”Forest Focus -toimintasuunnitelma päättyy vuonna 2006.
The EU action plan concerning forestry management which was drafted in 2006 states that one of the key actions of the plan is to work towards a European Forest Monitoring System, and the following is said on the subject: ‘The Forest Focus monitoring scheme expires in 2006.
Miten komissio aikoo toteuttaa metsänhoitoa koskevan toimintasuunnitelman avainkohdan 8 ja varmistaa, että metsien terveydentilan seuranta jatkuu EU:ssa vuoden 2010 jälkeen?
How will the Commission implement Key Action 8 of the Forest Action Plan and ensure that monitoring of forest health continues in the EU after 2010?
(16. syyskuuta 2010)
(16 September 2010)
Vuodesta 2007 metsien tilan seurannalle ei ole ollut EU:n oikeudellista perustaa, mutta ympäristöalan pääasiallista rahoitusvälinettä Life+-ohjelmaa koskevan asetuksen (EY) 614/20007 tavoitteisiin kuuluu metsien seurannan tukeminen.
Since 2007 there is no EU legal basis for forest condition monitoring but Regulation (EC) No 614/2007, Life +, as the main financial instrument for the environment which supports forest monitoring as part of its objectives.
Life+ on tarjonnut vuodesta 2007 mahdollisuuden osarahoittaa metsien seurannan hankkeita, mutta kyseessä ei ole asetus, jossa erityisesti keskityttäisiin metsien tilan seurantaan.
From 2007, Life + offers the possibility to co-fund forest monitoring projects but it is not a regulation focused on monitoring the condition of forests.
Hankkeille on haettava rahoitusta asetuksessa esitettyjen valintamenettelyjen mukaisesti ja osarahoituksen edellyttämät vaatimukset täyttävistä hankkeista valitaan osa.
Therefore the submitted projects have to compete following the selection procedures of the regulation and only some of them are chosen provided that they fulfil all the requirements to be co-funded.
Koska jäsenvaltioilla ei enää ole velvoitetta osallistua metsien seurantahankkeisiin, ne hakevat rahoitusta vain, jos ne katsovat sen aiheelliseksi.
Bearing in mind that Member States are not obliged any more to participate in forest monitoring projects, it means that they apply only if they deem it fit.
Tämä tarkoittaa sitä, että johdonmukaista EU:n laajuista seurantalähestymistapaa ei ole voitu varmistaa sen jälkeen, kun Forest Focus päättyi vuonna 2006.
This means that a consistent EU‑wide forest monitoring approach is not assured since the expiration of Forest Focus in 2006.
Jotta voidaan saavuttaa EU:n metsästrategiassa ja metsänhoitoa koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa asetetut tavoitteet, komissio antoi maaliskuussa 2010 vihreän kirjan metsien suojelusta ja metsätiedosta.
To reach the objectives set up in the EU Forest Strategy and in the EU Forest Action Plan, in particular Key Action 8, the Commission has adopted in March 2010 a Green Paper on forest protection and information.
Tällä vihreällä kirjalla pyritään käynnistämään keskustelua muun muassa metsien seurannasta ja sitä koskevasta tiedosta.
This Green Paper aims to launch a debate on the future of forest monitoring and information, among other issues.
Vihreän kirjan julkistamisen jälkeen käynnistettiin julkinen kuuleminen, joka päättyi 31. heinäkuuta 2010.
A public consultation was launched after its adoption and has been closed the 31 July 2010.
Julkisen kuulemisen tulokset sekä muiden toimielinten, kuten neuvoston ja parlamentin, vastaukset, ohjaavat tulevaa keskustelua EU:n metsiä koskevasta tiedosta sekä metsien terveyden seurannasta.
The results of the public consultation together with the replies from other institutions such as the Council and the Parliament will guide the future debate on EU forest information including monitoring of forest health.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6021/2010
Question for written answer E-6021/2010
Aihe: Tulevaisuuden talouskasvun varmistaminen vakauttamistoimien rinnalla
Subject: Ensuring future economic growth in parallel with stabilisation measures
Noustakseen finanssi- ja talouskriisistä EU on keskittynyt vakauden ja luottamuksen palauttamiseen mm. uudistamalla finanssilaitoksien valvontaa ja säätelyä ja painottamalla vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen pitävyyttä.
With the aim of recovering from the financial and economic crisis, the EU has concentrated on restoring stability and confidence, inter alia by overhauling supervision and regulation of financial institutions and stressing the dependability of the rules in the Growth and Stability Pact.
Vahvasti alijäämäiset jäsenvaltioiden budjetit tulee saattaa kuriin oikea-aikaisilla ja oikean mittaisilla säästötoimilla.
Member States which have large deficits must restore budgetary discipline by making prompt cuts on the appropriate scale.
Tulevaisuuden kasvu riippuu näiden toimien onnistumisen lisäksi EU:n kyvystä etsiä uusia tulonlähteitä: menojen kontrolloimiseen tähtäävien toimien lisäksi tarvitaan kipeästi tulevaisuuden kasvua rakentavia toimia.
Future growth depends not only on the success of these measures but also on the EU's ability to find new sources of revenue: besides measures to control expenditure, there is a sore need for measures to generate future growth.
Säästö- ja vakauttamistoimien tulee olla linjassa tulevaisuuden kasvutavoitteiden kanssa.
Budgetary savings and stabilisation measures must be in line with future growth objectives.
EU2020-strategia on tärkeä tulevaisuuden raamittaja, mutta jää tyhjäksi ilman sisällöllisiä työkaluja.
The EU 2020 Strategy provides an important framework, but will remain an empty shell unless substantive instruments are made available for it.
Kansallisten ja EU-tason budjettien linjaaminen strategian toteuttamiseksi on äärimmäisen tärkeää etenkin, kun näiden liikkumavarat ovat yhä kiristyneet kriisin myötä.
It is vital to gear national and EU budgets to implementing the strategy, particularly at a time when the options available to them have been further reduced by the crisis.
Miten ja millä välineillä komissio aikoo varmistaa sen, että tavoitellessaan vakautta ja toteuttaessaan tämänsuuntaisia säästötoimia, unioni ei nakerra tulevaisuuden kasvuun vaadittavia toimia, näistä tärkeimpiä vihreään ja matalahiiliseen talouteen tarvittavat investoinnit, sekä resurssitehokkuuden ja koulutuksen vaatimat investoinnit?
How and by what means will the Commission ensure that, in pursuing stability and making budget savings for the purpose, the Union does not cut measures needed for future growth, including most importantly investment required for a green and low-carbon economy and for resource efficiency and training?
(13. syyskuuta 2010)
(13 September 2010)
Strategian mukaan julkisen talouden kestävyyden palauttaminen on olennaisen tärkeää luomaan vakaa makrotalouden kehys, jota tarvitaan kestävän kasvun ja työllisyyden varmistamiseksi.
The strategy recognises that restoring sustainable public finances is essential to provide a stable macroeconomic framework, which is needed to ensure sustainable growth and jobs.
Sekä Eurooppa 2020 -strategialla että vakaus- ja kasvusopimuksella pyritään useita keinoja hyödyntäen palauttamaan julkisen talouden kestävyys.
The Europe 2020 strategy and the implementation of the Stability and Growth Pact will pursue the joint goal of restoring sustainable public finances through several means.
Niillä edistetään strategiaa, jossa julkista taloutta vakautetaan älykkäästi supistamalla budjettivajeita seuraavin keinoin: menovähennykset, joissa – mahdollisimman pitkälti – turvataan kasvua keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä tukevat menot (esimerkiksi investoinnit (eko)innovointiin ja koulutukseen), sekä verotoimenpiteet, joilla parannetaan kannustimia säästää, tehdä työtä, investoida ja tukea vihreää kasvua.
They promote a strategy of smart budgetary consolidation, whereby budget deficits are to be reduced through expenditure reductions that protect — as far as possible — expenditures that support growth over the medium and long term (e.g. investment in (eco-) innovation, education and training) and taxation measures which strengthen incentives to save, work, invest and support green growth.
Eurooppa 2020 -strategia sisältää kannustimia toteuttaa kasvua lisääviä rakenneuudistuksia, millä korjataan yksi Lissabonin strategiassa oleva puute.
The Europe 2020 strategy contains incentives to implement growth-enhancing structural reforms, thus tackling one of the shortcomings of the Lisbon Strategy.
Kesäkuun 2010 Eurooppa-neuvostossa sovittiin joistakin yleistavoitteista työllisyyden, koulutuksen, innovoinnin, vihreän ja vähähiilisen talouden sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden alalla.
The European Council of June 2010 agreed a small number of headline targets in the area of employment, education, innovation, the green and low-carbon economy and social coherence.
Eurooppa 2020 -strategialla vahvistetaan EU:n keskeisiä politiikkoja ja välineitä, kuten sisämarkkinoita, EU:n talousarviota ja EU:n ulkoista talouspolitiikkaa, jotta niissä keskityttäisiin Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamiseen.
The Europe 2020 strategy will enhance key EU policies and instruments such as the single market, the EU budget and the EU's external economic agenda to focus on delivering Europe 2020's objectives.
Näitä aloitteita ovat muun muassa seuraavat: —
These initiatives include: —
”Resurssitehokas Eurooppa”, jolla autetaan talouskasvun irtautumista resurssien käytöstä, tuetaan siirtymistä resurssitehokkaaseen ja vähähiiliseen talouteen, lisätään uusiutuvien energianlähteiden käyttöä, uudistetaan liikennettä ja vähennetään siinä käytettävän hiilen määrää sekä edistetään energiatehokkuutta.
a ‘Resource-efficient Europe’ to help decouple economic growth from the use of resources, support the shift towards a resource-efficient and low-carbon economy, increase the use of renewable energy sources, modernise and decarbonise our transport sector and promote energy efficiency.
Komissio valmistelee parhaillaan kesäkuussa 2011 annettavaa tiedonantoa, jossa esitetään edistymissuunnitelma resurssitehokkaaseen, vähähiiliseen talouteen siirtymiseksi.
The Commission is preparing a Communication setting out a Road Map to a Resource-efficient, Low-carbon Economy due in June 2011.
Siinä myös esitetään, millaisista toimintapoliittisista välineistä on sovittu asiassa edistymiseksi.
This will set out the Commission's view on the policy necessary and include agreed policy instruments to move forward.
”Nuoret liikkeellä (Youth on the Move)”, jolla parannetaan koulutusjärjestelmien tuloksia ja helpotetaan nuorten pääsyä työmarkkinoille.
‘Youth on the Move’ to enhance the performance of education systems and to facilitate the entry of young people to the labour market and
”Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma”, jolla uudistetaan työmarkkinoita ja voimaannutetaan ihmisiä kehittämällä heidän osaamistaan koko heidän elämänsä ajan, jotta voitaisiin lisätä osallistumista työmarkkinoille ja saada työvoiman kysyntä ja tarjonta vastaamaan toisiaan, myös työvoiman liikkuvuuden avulla.
‘An Agenda for New Skills and Jobs’ to modernise labour markets and empower people by developing their skills throughout their life with a view to increasing labour participation and better matching labour supply and demand, including through labour mobility.
Eurooppa-neuvosto hyväksyi kesäkuussa 2010 uudet yhdennetyt suuntaviivat jäsenvaltioiden ja unionin talous- ja työllisyyspolitiikoille.
The June 2010 European Council has endorsed the new integrated guidelines for the economic and employment policies of the Member States and of the Union.
Lisäksi Eurooppa 2020 -strategiaa tuetaan jäsenvaltioiden talouksien mittavammalla monenvälisellä valvonnalla.
The Europe 2020 strategy will also be underpinned by greater multilateral surveillance of Member States' economies.
Ensinnäkin tämä merkitsee makrotalouden valvontaa vakaan talousympäristön varmistamiseksi ja kasvua lisäävien uudistusten seurantaa, jossa keskitytään jäsenvaltioiden tekemiin rakenneuudistuksiin.
This involves firstly macroeconomic surveillance to ensure a stable economic environment, and monitoring of growth-enhancing reforms, which will focus on structural reforms in the Member States.
Kolmantena, kuten komissio esittää touko- ja kesäkuun 2010 tiedonannoissaan, on jäsennelty kehys haitallisen epätasapainon valvomiseksi ja oikaisemiseksi.
And thirdly, as proposed by the Commission in its May and June 2010 communications, a structured framework to monitor and correct harmful imbalances.
Julkisen talouden kestävyyttä, makrotalouden vakautta, makrotalouden epätasapainoa ja rakenteellisia kasvutekijöitä seurataan näin ollen yhdennetymmin ja samalla otetaan paremmin huomioon rakenneuudistusten kaltaiset politiikanalojen väliset kytkökset, jotka eivät ainoastaan lisää kasvua ja työllisyyttä vaan myös tukevat julkisen talouden vakauttamista.
Surveillance of fiscal sustainability, macro-financial stability, macroeconomic imbalances and structural growth drivers will thus be conducted in a more integrated manner, taking better account of policy interlinkages such as structural reforms which not only bolster growth and job creation but also support budgetary consolidation.
Siirtyminen resurssitehokkaaseen ja vähähiiliseen yhteiskuntaan koskee koko taloutta ja kaikkia politiikkoja.
The shift to a resource-efficient and low-carbon society is an issue for the whole economy and so for all policies.
Ympäristönäkökohdat onkin otettava huomioon kaikilla politiikan aloilla.
Thus, environmental aspects need to be integrated into all policy areas.
Tältä osin komissio on ryhtynyt pohtimaan, miten EU:n talousarviolla voitaisiin paremmin tukea kestävää kasvua Euroopassa.
In this context, the Commission has also started a reflection how EU budget can better support sustainable growth in Europe.
Komissio aikoo eritoten laatia tiedonannon siitä, miten aluepolitiikalla voidaan edistää kestävää kasvua nykyisellä ohjelmakaudella eli vuoteen 2013 saakka.
In particular, the Commission prepares a communication how regional policy can improve the contribution to sustainable growth during the current programming period, until 2013.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6022/2010
Question for written answer E-6022/2010
Aihe: Kaivosteollisuuteen liittyvien tietojen avoimuus
Subject: Transparent reporting in the extractive industry
Markkinoiden avoimuuden lisääminen rahoitusjärjestelmän uudistamisen yhteydessä, vastuullisen yrityskulttuurin kehittäminen ja vastuullisen sijoitus- ja kulutuskäyttäytymisen edistäminen ovat välttämättömiä asioita kestävän talouden kannalta.
Increasing market transparency as part of the process of financial reform, developing a culture of business responsibility and promoting responsible investment and consumption practices are vital for a sustainable economy.
Kansainvälinen tilinpäätösstandardilautakunta on laatimassa parhaillaan uutta kaivosteollisuutta (johon kuuluu seitsemän maailman kymmenestä suurimmasta yrityksestä) koskevaa kansainvälistä tilinpäätösstandardia.
The International Accounting Standards Board is currently drawing up a new International Financial Reporting Standard for the extractive industry (which includes seven of the 10 largest companies in the world).
Kansainvälisen tilinpäätösstandardilautakunnan julkisesti nähtäville asettaman ehdotuksen 6 luvussa arvioidaan ”country-by-country disclosure” ‑vaatimuksen käyttöönottoa.
Chapter 6 of the proposal that the IASB has submitted for public consultation assesses the introduction of a country-by-country disclosure requirement.
Euroopan parlamentti (2007), Euroopan komissio (2008) ja aivan äskettäin ulkoministerineuvosto (2010) ovat kannattaneet ”country-by-country reporting” ‑menetelmän käyttöönottoa sitovien vaatimusten avulla.
The European Parliament (2007), the Commission (2008), and more recently the Council of Foreign Ministers (2010) have spoken out in favour of introducing country-by-country reporting through binding requirements.
Euroopan komissiota EU:n tilinpäätösstandardien hyväksymisessä avustava Euroopan tilinpäätösraportoinnin neuvoa-antava ryhmä päätti 2. heinäkuuta antamissaan huomautuksissa kuulla jäseniään tästä asiasta.
In its draft comments of 2 July 2010, the European Financial Reporting Advisory Group, the body that provides advice to the Commission as part of the procedure for the adoption of accounting standards by the EU, decided to consult its members on this matter.
Aikooko komissio puoltaa ”country-by-country disclosure” ‑vaatimusten käyttöönottoa kaivosteollisuutta koskevissa tilinpäätösstandardeissa?
Will the Commission support the introduction of country-by-country disclosure requirements in the accounting standards for the extractive industry?
Katsooko komissio, että yritysvastuu edellyttää Euroopan unionissa näiden tietojen toimittamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tilinpäätösuudistusta?
Independently of accounting reform, does it believe that business responsibility in the European Union demands that such information be provided?
Katsooko komissio myös, että se on välttämätöntä vastuullista sijoitus- ja kulutuskäyttäytymistä varten?
Does it believe that this information is also vital for responsible investment and consumption?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6023/2010
Question for written answer E-6023/2010
Spyros Danellis (S&D) ja Kriton Arsenis (S&D)
Spyros Danellis (S&D) and Kriton Arsenis (S&D)
Aihe: Käsiteltyjen yhdyskuntajätevesien talteenotto ja uudelleenkäyttö
Subject: Recovery and recycling of treated urban effluent
Ympäristöasioista vastaavan EU:n ministerineuvoston uusimmissa päätelmissä (11/6/2010) myönnetään, että veden niukkuus ja kuivuus muodostavat jo suuren ongelman useilla Euroopan alueilla, etenkin Etelä-Euroopassa, ja tilanne tulee pahenemaan ilmastonmuutoksen vuoksi, jos tarvittaviin toimenpiteisiin ei ryhdytä veden kysynnän lisääntymisen hillitsemiseksi.
At a recent meeting (11 June 2010), the EU Council of Ministers for the Environment concluded that water shortages and drought are already a major problem in many areas of Europe, in particular the south and that matters were likely to get worse as a result of climate change unless appropriate measures were taken in response to increased demand for water.
Päätelmissä luetellaan myös odotetut kielteiset vaikutukset vesivarojen laadulle ja saatavuudelle sekä todennäköiset kielteiset vaikutukset biologiselle monimuotoisuudelle ja ihmisten terveydelle.
Furthermore, the situation is expected to have unfavourable effects on the quality and availability of water resources, as well as on biodiversity and human health.
Yksi tärkeimmistä alueista vesivarojen hallinnassa on tavanomaisista poikkeavien vesivarojen kehittäminen ja käyttö, kuten käsiteltyjen yhdyskuntajätevesien talteenotto ja uudelleenkäyttö jatkuvasti kasvavan vedentarpeen kattamiseksi.
Water resource management is accordingly focusing on the development and use of alternative sources such as the recovery and recycling of treated urban effluent in order to meet the constantly increasing demand for water.
On kuitenkin huomattava, että Euroopassa ei ole uudelleen käytettävien jätevesien laatuvaatimuksia koskevaa lainsäädäntöä.
However, European legislation concerning standards to be met by waste water for recycling is conspicuous by its absence.
Aihetta käsitellään yleisesti direktiivissä 91/271/ETY EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40.
The question is addressed in general terms in Directive 91/271/EEC OJ L 135, 30.5.1991, p.
Voisiko komissio edellä esitettyjen seikkojen perusteella vastata seuraavaan kysymykseen: —
In view of this: —
Aikooko komissio laatia käsiteltyjen yhdyskuntajätevesien talteenottoa ja uudelleenkäyttöä koskevan EU:n lainsäädäntökehyksen, joka edistäisi Euroopan ympäristönsuojelua ja kansanterveyttä, mutta myös maatalousalueiden kestävää kehitystä, kun otetaan huomioon, että vedenkulutus maataloustarkoituksiin on maailmanlaajuisesti yli 70 prosenttia veden kokonaiskulutuksesta?
Does the Commission intend to establish a European legislative framework for the recovery and recycling of treated urban effluent which will contribute to protection of the environment and public health at European level, as well as the sustainable development of rural areas, bearing in mind that agriculture worldwide accounts for over 70 % of total water consumption?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6024/2010
Question for written answer E-6024/2010
Aihe: Kreikan oikeusasiamiehen päätelmät ulkomaalaisten vankeusoloista Eleftherios Venizélosin lentokentän pidätyskeskuksessa
Subject: Findings of the Greek Ombudsman concerning conditions in the detention centre for foreign nationals at ‘Eleftherios Venizelos’ Airport
Kreikan oikeusasiamies totesi Ateenan Eleftherios Venizélosin kansainvälisen lentokentän pidätyskeskuksessa hiljattain tehdyn tarkastuksen yhteydessä, että siellä pidettyihin ulkomaalaisiin vankeihin kohdistuu ”epäinhimillistä ja halventavaa kohtelua”.
Following a recent inspection of the detention centre for foreign nationals at the ‘Eleftherios Venizelos’ Athens International Airport, the Greek Ombudsman concluded that conditions there were ‘inhuman and degrading’, failing to respect elementary standards of hygiene and that the number of inmates far exceeded capacity, resulting in overcrowding.
Pidätyskeskuksessa ei noudateta hygieniaa koskevia perussääntöjä, ja ulkomaalaisten olot ovat ahtaat, koska vankien määrä ylittää pidätyskeskuksen vastaanottokyvyn.
Previous reports by the Ombudsman and judgments European Court of Human Rights, as well as a report by the High Commissioner for Refugees, highlight the same problems.