natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Olen myös saanut tietää, että Ranskassa toimiva RATP-kuljetusyritys on ilmeisesti kieltäytynyt antamasta liikennetietojaan uudelleen käytettäviksi.
Likewise, it has been brought to my attention that the RATP in France is apparently refusing to make its transit data available for re-use.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4044/2010
Question for written answer E-4044/2010
Aihe: Vapaakauppasopimus ja Persianlahden yhteistyöneuvosto
Subject: Free Trade Agreement and Gulf Cooperation Council
Komissio on tietoinen siitä, että neuvottelut EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston maiden välisestä vapaakauppasopimuksesta ovat olleet käynnissä jo jonkin aikaa.
The Commission will be aware that negotiations over the Free Trade Agreement between the EU and the countries of the Gulf Cooperation Council have been continuing for some time.
Voiko komissio selventää, mitkä ovat tärkeimmät neuvotteluihin liittyvät erimielisyydet ja mihin toimiin niiden ratkaisemiseksi ollaan ryhtymässä sekä miten Euroopan parlamentti voi osaltaan tukea näiden neuvotteluiden pikaista loppuun saattamista?
Can the Commission outline what the major points of dispute are and what steps are being taken to remedy them, and what input the European Parliament can have to assist this process towards a speedy conclusion of the negotiations?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4045/2010
Question for written answer E-4045/2010
Aihe: Kreikan laittomien maahanmuuttajien salakuljetusta koskeva ongelma
Subject: The trafficking of illegal immigrants in Greece
Pyydän selvittämään Kreikan viranomaisten toimia ongelman suhteen, joka koskee laittomien, Euroopan unionin ulkopuolelta saapuvien maahanmuuttajien toisiin jäsenvaltioihin tapahtuvaa salakuljetusta.
I request an explanation of the Greek authorities' behaviour in the matter of illegal immigrants from outside the EU who are being trafficked through Greece to other Member States.
Suurimmalle osalle tällaisten rikollisryhmien uhreiksi joutuneista yrityksistä aiheutuu valtavia ongelmia, kun Kreikan viranomaisten toteuttavat toimia salakuljetusyritysten paljastuttua.
Most contractors who have fallen victim to the activities of such criminal groups find the actions taken by the Greek authorities following the discovery of a case of attempted trafficking incomprehensible.
Sovellettavien määräysten mukaan sekä kuljettajaa että yritystä, jossa hän työskentelee, pidetään automaattisesti epäiltyinä.
The regulations applied specify that both the driver and the company employing him are automatically considered suspects.
Jos lisäksi kyseinen yrittäjä ei pysty kolmen kuukauden aikana todistamaan, että ajoneuvo ja sen omistajat eivät ole sekaantuneet pakolaisten salakuljetukseen, kyseiseen ajoneuvoon sovelletaan turvaamistoimenpidettä ja se huutokaupataan valtion omaisuuden hallintoviraston lukuun.
Moreover, if the contractors concerned are unable to prove that the vehicle and its owners were not involved in the trafficking of refugees within three months, the vehicle is seized as a preventive measure and auctioned off on behalf of the state property department.
Nämä ajoneuvothan ovat usein pikemminkin leasing-yritysten kuin kuljetusyritysten omaisuutta.
Yet it is often the case that such vehicles are not the property of the contractors, but of leasing firms.
Edellä esitettyyn viitaten kysyn Euroopan komissiolta: 1.
In this connection: 1.
Antaako Kreikan lainsäädäntö riittävän turvan kuljetusyrityksille pakolaisten varalta? 2.
Does Greek law provide international haulage firms with sufficient protection against the trafficking of refugees? 2.
Ovatko yllä mainitut kansainvälisiin kuljetusyrityksiin sovellettavat Kreikan määräykset Euroopan unionin määräysten mukaisia? 3.
Do the aforementioned Greek regulations concerning international hauliers comply with EU standards? 3.
Onko totta, että Kreikan poliisi kieltäytyy kyseisten ajoneuvojen tarkastuksesta, mikäli ajoneuvon kuljettaja epäilee maahanmuuttajan perävaunuun sijoittamista ja pyytää tarkastusta, ja vaikka se tehtäisiinkin, poliisi ei anna todistusta suoritetusta tarkastuksesta?
Is it true that Greek police are refusing requests made by drivers to inspect their vehicles in cases where the driver suspects that migrants have been concealed in the trailer, or are refusing to issue inspection certificates in cases where such inspections are carried out?
Mikäli näin on, mitkä ovat tällaisen toiminnan syyt? 4.
If so, what is the rationale behind such behaviour? 4.
Eikö Kreikassa käytetä ajoneuvojen läpivalaisulaitteita tai muita elävät organismit paljastavia laitteita, jotka mahdollistavat pakolaisten löytämisen ennen autolautalle lastaamista?
Are vehicle scanning systems or other detectors enabling the presence of migrants to be detected prior to boarding not used in Greece as they are in other EU Member States?
Miten muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa toimitaan? 5.
If not, what is the reason for this? 5.
Onko totta, että kun kreikkalaisten ajoneuvoista löydetään maahanmuuttajia, heille ei koidu samanlaisia seuraamuksia kuin muille kuljettajille, toisin sanoen heidät päästetään autolautalle ilman seuraamuksia ja siirtolaiset vapautetaan? 6.
Is it true that Greek drivers do not face the same consequences as other drivers when refugees are found in their vehicles, that is to say, they are allowed to board the ferry unhindered, while the immigrants are released? 6.
Mitä tapahtuu tarkastuksessa pidätetyille maahanmuuttajille?
What happens with immigrants detained during inspections?
Siirretäänkö heidät pakolaisleireille, karkotetaanko heidät Kreikasta vai päästetäänkö heidät vapaaksi?
Are they transported to refugee detention centres, deported from Greece or set free?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4046/2010
Question for written answer E-4046/2010
Aihe: Kasvihuonekaasupäästöjä koskeva 30 prosentin tavoite
Subject: 30 % target for greenhouse gases
Komissio esitteli 26. toukokuuta 2010 arvioinnin kustannuksista, hyödyistä ja vaihtoehdoista, jotka koskevat EU:n kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteen nostamista vuoteen 2020 mennessä 20 prosentista 30 prosenttiin vuoden 1990 tasoon verrattuna olosuhteiden niin salliessa.
On 26 May 2010, the Commission presented an analysis of the costs, benefits and options for moving beyond the EU's greenhouse gas reduction target for 2020 from 20 % below 1990 levels to 30 % once the conditions are met.
Tässä arvioinnissa esitetään, että 30 prosentin tavoitteeseen siirtyminen on nyt sekä tieteellisesti välttämätöntä että EU:n taloudelle hyödyllistä.
This analysis shows that moving to 30 % now is both scientifically necessary and beneficial to the EU economy.
Tiedoksiannossa korostetaan monia mahdollisia hyötyjä, joita tavoitteen nostamisella 30 prosenttiin voi olla: —
The communication highlights the numerous potential benefits of moving to 30 %: —
0,6 prosenttia suurempi BKT:n kasvu verrattuna vertailutilanteeseen (jos huutokauppaa/verotusta hyödynnetään riittävällä tavalla) —
GDP growth of +0.6 % compared to reference (provided adequate use is made of auctioning/tax) —
työpaikkojen nettokasvu yhdellä miljoonalla (0,7 prosenttia enemmän kuin vertailutilanteessa huutokauppaa/verotusta hyödyntämällä) —
Net job creation of 1 million (+0.7 % compared to reference, with use of auctioning/tax) —
parantunut energiaturvallisuus öljyn ja kaasun tuonnin vähentymisen myötä (40 miljardia euroa vuonna 2020) —
Improved energy security through fewer oil and gas imports (EUR 40 billion in 2020) —
terveysedut ja päästöihin liittyvät säästöt 12,6–22 miljardia euroa vuodessa (vuonna 2020).
Health benefits and pollution savings of between EUR 12.6 billion and 22 billion/year (in 2020).
Komissio ei kuitenkaan vaatinut 30 prosentin tavoitteen käyttöönottoa.
The Commission did not, however, call for a 30 % target.
Miksi komissio ei kyennyt toimimaan johtajana tässä erittäin tärkeässä asiassa?
Why did the Commission fail to show leadership on this critical issue?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4047/2010
Question for written answer E-4047/2010
Onko komissio tietoinen niin kutsuttujen kaupunkiviljelmien suosion lisääntymisestä?
Is the Commission aware of the increased popularity of so-called ‘city farms’?
Kaupunkiviljelmien ja yhteisöpuutarhojen kehittämisen taustalla ovat usein vapaaehtoisesti toimivat paikalliset asukkaat, ja viljelmiin ja puutarhoihin liitetään yleensä vahva vapaaehtoinen osallistuminen.
City farms and community gardens are often developed by local people in a voluntary capacity, and commonly retain a strong degree of volunteer involvement.
Osa suuremmista yhteisöviljelmistä ja -puutarhoista työllistää monia työntekijöitä, kun taas osaa hoitaa ainoastaan pieni joukko omistautuneita vapaaehtoisia.
Some larger community farms and gardens employ many workers, whilst others are run solely by small groups of dedicated volunteers.
Tavallisesti hoidosta vastaavat paikallisten asukkaiden muodostamat toimikunnat, mutta osa viljelmistä ja puutarhoista toimii kumppanuussuhteessa paikallisviranomaisten kanssa säilyttäen kuitenkin vahvan paikallisen osallistumisen.
Most are run by a management committee of local people and some are run as partnerships with local authorities, whilst retaining strong local involvement.
Suurimmassa osassa hankkeita tarjotaan ruoankasvatukseen liittyvää toimintaa, koulutuskursseja, kouluvierailuja, siirtolapuutarhapalstoja ja harjoitetaan yhteisöllistä liiketoimintaa.
Most projects provide food-growing activities, training courses, school visits, community allotments and community businesses.
Lisäksi osa tarjoaa leikki- ja urheilumahdollisuuksia ja koululaisten iltapäivä- ja lomatoimintaa.
In addition, some provide play facilities and sports facilities, and after-school and holiday schemes.
Viljelmät ja puutarhat ovat yhteisön johtamia hankkeita, jotka liittyvät ihmisiin, eläimiin ja kasveihin.
They are community-managed projects working with people, animals and plants.
Viljelmiä ja puutarhoja esiintyy pääasiassa kaupunkialueilla, ja ne on luotu viheralueiden puuttumisen seurauksena.
They range from tiny wildlife gardens to fruit and vegetable plots on housing estates, to large city farms.
Niissä yhdistyvät halu edistää vahvoja yhteisöllisiä suhteita ja tietoisuutta puutarhanhoidosta ja viljelystä.
They exist mainly in urban areas and are created in response to a lack of access to green space, combined with a desire to encourage strong community relationships and an awareness of gardening and farming.
Mitä komissio tekee tukeakseen, edistääkseen ja rahoittaakseen kaupunkiviljelmiä koskevia aloitteita Euroopassa, kun otetaan huomioon niiden selvät ympäristöön liittyvät edut?
Given the clear environmental benefits, what is the Commission doing to support, encourage and fund city farms initiatives in Europe?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4048/2010
Question for written answer E-4048/2010
Aihe: Eurooppalaiset henkilökortit
Subject: European identity cards
Tällä viikolla kerrottiin, että Yhdistyneen kuningaskunnan uusi hallitus aikoo luopua suunnitelmistaan ottaa käyttöön kansallinen henkilökortti.
It was reported this week that the new British Government plans to scrap plans to introduce a national identity card.
Missä EU:n lainsäädännön säännöksessä säädetään henkilökorteista?
What European legislation currently exists with regard to identity cards?
Onko komissiolla lyhyen tai pitkän aikavälin suunnitelmia yhteisen eurooppalaisen henkilökortin käyttöönottamiseksi?
Does the Commission have any plans, short or long term, to introduce a common European identity card?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4049/2010
Question for written answer E-4049/2010
Aihe: Euroopan urheiluedustus
Subject: European representation in sport
Ensi lokakuussa eurooppalaiset yhdistävät voimansa Ryder Cup ‑golfturnauksessa Yhdysvaltoja vastaan.
This October will see one of the few occasions when Europeans truly unite under the European flag to support their golf team against the US in the Ryder Cup.
Katsooko komissio, että tällaiset urheilutapahtumat yhdistävät tavallisia eurooppalaisia ja vahvistavat eurooppalaista omanarvontuntoa enemmän kuin kaikki perussopimukset, direktiivit ja asetukset yhteensä?
Does the Commission agree that such sporting events have more potential to unite ordinary Europeans and instil a sense of pride in Europe than all the treaties, directives and regulations put together?
Aikooko komissio ottaa tästä mallia ja ehdottaa muita eurooppalaista identiteettiä vahvistavia urheilutapahtumia?
Will the Commission learn from this lesson and propose other sports events in which a sense of European identify can be encouraged?
Aikooko komissio pyytää kansallisia jalkapallojoukkueita käyttämään EU:n lippua heidän pelipaidoissaan MM‑kilpailuissa?
Will the Commission ask national football teams to include the EU flag on their jerseys for the World Cup?
Entä aikooko komissio pyytää jäsenvaltioita käyttämään EU:n lippua kesä‑ ja talviolympialaisten kilpailuvaatteissa?
Will the Commission ask Member States to wear the EU flag during the winter and summer Olympics?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4050/2010
Question for written answer E-4050/2010
Aihe: Eurooppalaisten tietotekniikka-alan yritysten edistäminen
Subject: Promotion of European IT companies
Apple Corporation ohitti tänä viikonloppuna Microsoftin maailman suurimpana tietotekniikka-alan yrityksenä.
This weekend, Apple Corporation overtook Microsoft as the largest IT company in the world.
Vaikka Euroopan valtiot ovat erittäin tyytyväisiä tällaisten amerikkalaisten monikansallisten yritysten asettumisesta alueellensa, se kuitenkin korostaa kilpailevien eurooppalaisten tietotekniikka-alan yritysten täydellistä puuttumista.
However, while European states are very happy to host such American multinationals, this does highlight the complete lack of competing European IT companies.
Kun Boeing alkoi hallita lentokonemarkkinoita 1900-luvulla, Eurooppa kehitti nopeasti oman eurooppalaisen vaihtoehdon, Airbusin.
When Boeing began to dominate the airliner market in the 20th century, Europe quickly came up with a European alternative, Airbus.
Amerikkalaisille tietotekniikka-alan yrityksille ei ole kuitenkaan koskaan noussut vahvaa eurooppalaista vaihtoehtoa, ja vaikka näiden yritysten läsnäolo Euroopassa on elintärkeää paikallisille talouksille, suurin osa yritysten voitoista palautuu kuitenkin Yhdysvaltoihin.
A strong European alternative to American IT companies has, however, never emerged, and while their presence in Europe is vital for local economies, most of their profits are still being repatriated to the United States.
Millaista politiikkaa komissio harjoittaa edistääkseen paikallisten tietotekniikka-alan yritysten kasvua Euroopassa?
What policy does the Commission have to promote the growth of indigenous IT companies in Europe?
Suunnitteleeko komissio joitakin tulevaisuudessa toteutettavia toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin helpottaa eurooppalaisen vaihtoehdon syntymistä suurille amerikkalaisille tietotekniikka-alan monikansallisille yrityksille?
Does the Commission plan any measures in future to facilitate a European alternative to the large American IT multinationals?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4051/2010
Question for written answer E-4051/2010
Aihe: Siideriä koskeva asetus
Subject: Regulation on cider
Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta äänesti 16. maaliskuuta 2010 tarkistuksista, jotka koskivat ehdotusta asetukseksi elintarvikkeita koskevien tietojen antamisesta kuluttajille.
On 16 March 2010, the ENVI Committee voted on amendments to the Provision of Information to Consumers Regulation.
Tuolloin hylättiin tarkistus, jonka mukaan siideriä ja maustettuja viinejä olisi käsiteltävä samalla tavalla kuin olutta, viiniä ja väkeviä alkoholijuomia (20 artikla), vaikka johdanto-osan 28 kappaleessa todetaan, että ”samanlaisia vapautuksia sovelletaan […] jotta saadaan aikaan johdonmukainen ja yhtenäinen lähestymistapa verrattuna viinille vahvistettuihin edellytyksiin”.
On that day, the amendment which would have treated cider and aromatised wine in the same way as beer, wine and spirits was rejected (Article 20), despite Recital 28 stating ‘in order to ensure a consistent approach and coherence with the conditions established for wine, the same kind of exemptions shall apply’.
Tämän seurauksena siideri, jonka valmistaminen on Irlannissa tärkeä teollisuudenala, kärsii nyt kaupallisesti epäedullisesta asemasta verrattuna näihin muihin tuotteisiin.
As a result, cider, which is an important industry in Ireland, is now at a commercial disadvantage to these products.
Alkoholituotteisiin on merkittävä ravintosisältö ja valmistusaineet asianmukaisen tiedottamisen varmistamiseksi kuluttajille, mutta erilaisten alkoholituotteiden syrjintä on kohtuutonta.
Alcohol should be labelled with nutrient content and ingredients to correctly inform the consumer, but it is unfair to discriminate between alcohol products.
Sitoutuuko komissio varmistamaan, että siideriä ei syrjitä tätä asetusta koskevissa lopullisissa neuvotteluissa?
Will the Commission commit to making sure cider is not discriminated against in the final negotiations on this regulation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4052/2010
Question for written answer E-4052/2010
Aihe: Vitamiinien ja kivennäisaineiden lisääminen elintarvikkeisiin
Subject: Addition of vitamins and minerals to foods
Asetuksen 6 artiklassa edellytetään komission esittävän elintarvikkeissa olevien vitamiinien ja kivennäisaineiden enimmäis- ja vähimmäismääriä koskevia ehdotuksia 19. tammikuuta 2009 mennessä.
Article 6 of the regulation requires the Commission to submit proposals on setting the maximum and minimum amounts for vitamins and minerals in foodstuffs by 19 January 2009.
Aikooko komissio selittää lainsäädännön noudattamatta jättämisensä?
Will the Commission explain its failure to comply with the terms of the legislation?
Mihin päivämäärään mennessä Euroopan parlamentti voi odottaa saavansa ehdotuksia?
By what date can the European Parliament expect to receive the proposals?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4053/2010
Question for written answer E-4053/2010
Aihe: Tieteen sosiaalinen ulottuvuus
Subject: Social dimension of science
Kilpailukykyneuvoston viimeisimmässä Brysselissä järjestetyssä ministerikokouksessa, joka oli myös viimeinen Espanjan puheenjohtajakaudella järjestetty kokous, hyväksyttiin osaksi yhteisön säännöstöä käsite tieteen sosiaalisesta ulottuvuudesta.
At the most recent meeting of the Council of Ministers responsible for competitiveness, and the last to be held under the Spanish Presidency, it was agreed that the concept of the social dimension of science should be included in the Community ‘acquis’.
Jotta voisimme saada tarkempia tietoja kokouksesta tihkuneista tiedoista, pyytäisin neuvostoa vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
In the interests of gaining a better understanding of the information which emerged from the above meeting, will the Council answer the following: 1.
Mitä sellaisia toimia tai toimenpiteitä voidaan odottaa tulevina vuosina, joiden tarkoituksena on antaa sisältöä tälle käsitteelle erityisesti teknologian saatavuuden osalta? 2.
What specific actions or measures can be expected in future years to give substance to this idea, particularly as regards access to technologies? 2.
Määriteltiinkö innovaatioministereiden kokouksessa konkreettisia painopistealueita, toiminta-aikatauluja, sitoutumisen tasoja ja rahoitusvälineitä, jotta tämä käsite voitaisiin muuttaa jonkinlaiseksi toiminta-ohjelmaksi? 3.
Will the Council of Ministers for Innovation decide on firm priorities, timescales, levels of commitment and financial allocations with a view to transforming this idea into an operational programme of some kind? 3.
Voidaanko katsoa, että yliopistojen opiskelijoita ja tutkijoita koskevat vaihto-ohjelmat esimerkiksi Erasmus Mundus ‑ohjelmaan osallistuvien kolmansien maiden kanssa ovat neuvoston hyväksymän ajatusmaailman mukaisia?
Will exchange programmes with third world countries for university teachers and researchers, under schemes such as Erasmus-Mundus, form part of the approach endorsed by the Council?
Jos eivät, niin voidaanko odottaa yliopistovaihtoon liittyviä toimenpiteitä? 4.
If not, will measures be taken in the field of academic exchanges? 4.
Aikooko neuvosto esittää toimenpiteitä tämän ajatuksen laajentamisesta Euroopan unionin suoraan suunnittelemiin ja toteuttamiin kehitysyhteistyöohjelmiin?
Will measures be developed to extend this idea to the development cooperation programmes planned and executed directly by the European Union?
Neuvosto antoi 26. toukokuuta 2010 päätelmät eurooppalaisen tutkimusalueen sosiaalisesta ulottuvuudesta 10270/10 ja 10270/10 COR1 .
On 26 May 2010, the Council adopted conclusions on the social dimension of the European Research Area (ERA) 10270/10 and 10270/10 COR1. .
Päätelmien mukaan sosiaalinen ulottuvuus olisi tarvittaessa sisällytettävä ERAn kehittämiseen ottaen huomioon kansalaisten ja yhteiskunnan tarpeet.
These conclusions acknowledge that the social dimension should, where appropriate, be mainstreamed within the development of the ERA, addressing the needs of citizens and society.
Lisäksi sosiaalinen ulottuvuus otetaan jo huomioon erityistoimissa, jotka on toteutettu seitsemännessä puiteohjelmassa Yhteistyö-erityisohjelman sosioekonomisten sekä humanististen tieteiden painopistealueella ja Valmiudet-ohjelman Tiede yhteiskunnassa ‑osiossa.
Moreover, the social dimension is already addressed in the specific activities carried out in the seventh framework programme under the ‘socioeconomic sciences and humanities’ priority of the ‘Cooperation’ specific programme and the ‘Science in society’ part of the ‘Capacities’ programme.
Päätelmissä neuvosto myös sopi siitä, että ERAn sosiaaliseen ulottuvuuteen tulisi sisältyä muun muassa tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin huomioon ottaminen tarvittaessa osana tuki- ja kehitysapupolitiikkoja kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuusperiaatteiden mukaisesti.
In these conclusions, the Council also agreed that the social dimension of the ERA should encompass, inter alia, taking into account Research, Technological Development and Innovation (RTD&I), where appropriate, as a component of aid and development cooperation policies, in line with the principles of policy coherence for development.
Lisäksi neuvosto kehotti komissiota ja jäsenvaltioita ERAn täytäntöönpanotoimien puitteissa tarvittaessa auttamaan edelleen toimissa, joilla kehitetään tietämystä ja sen soveltamista kehitysmaissa sen potentiaalin avulla, jonka yhteinen tutkimus kyseisten maiden kanssa tarjoaa yhteisesti kiinnostavista asioista sekä vaihtamalla teknologiaa ja tietämystä kyseisten alueiden kanssa ja tarkastelemaan tuki- ja yhteistyöohjelmien yhteydessä keinoja rahoituksen järjestämiseksi hätätilanteissa, esimerkiksi liikkuvuusohjelmia eri puolilla maailmaa suuronnettomuuksiin joutuneiden tutkijoiden vastaanottamiseksi väliaikaisesti.
Furthermore, the Council invited the Commission and Member States, in the framework of their activities in implementing the ERA, as appropriate, to continue to help develop knowledge and its application in developing countries, through the potential offered by cooperative and joint research with those countries on issues of mutual concern, as well as through the exchange of technology and knowledge with those regions; and, in the context of the aid and cooperation programmes, to consider ways and means of mobilising resources in emergencies, such as mobility programmes to temporarily host researchers affected by disasters in the world.