natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Israelin tiedustelupalvelu Mossadin uskotaan olevan murhaiskun takana.
The Israeli secret service Mossad is said to be behind the assassination.
Valtiot, joiden väärennetyillä passeilla epäillyt liikkuivat, ovat valittaneet asiasta Israelin hallitukselle ja vaatineet asiaan selvitystä.
The governments of the countries whose faked passports were used have complained to the Israeli Government and demanded an explanation.
Israel ei kiellä eikä vahvista olleensa kyseisen murhaiskun takana.
Israel neither denies nor admits having ordered the murder.
Uskooko neuvosto Israelin tiedustelupalvelu Mossadin osallistuneen Mahmud Abdel Rauf Al Mabhuhin murhaiskuun?
Does the Council believe that the Israeli secret service Mossad was involved in the assassination of Mahmoud Abdel Rauf Al Mabhouh?
Mihin toimiin Euroopan unioni aikoo ryhtyä estääkseen ulkomaisten tiedustelupalvelujen rikokset?
What measures is the European Union planning in order to prevent foreign secret services carrying out crimes?
Keskustelivatko Euroopan unionin edustajat Israelin pääministerin Avigdor Liebermanin kanssa asiasta tämän Brysselin vierailun aikana?
Did representatives of the EU raise this matter with Israeli foreign minister Avigdor Lieberman during his visit to Brussels?
Mitä konkreettisia vaatimuksia neuvosto esittää tai mitä takuita se vaatii sille, että tällaista ei tapahdu toistamiseen?
What specific requirements will the Council put in place and what guarantees will it seek to obtain in order to prevent this kind of thing happening again?
Mitä diplomaattisia toimia Euroopan unioni harkitsee Israeliin lisääntyvässä määrin kohdistuvien epäilyjen suhteen?
What diplomatic steps is the European Union taking in the light of the increasing suspicion surrounding Israel?
Neuvosto korosti 22. helmikuuta 2010 antamassaan julkilausumassa, että Mahmud al-Mabhuhin murha Dubaissa 20. tammikuuta herätti kysymyksiä, jotka huolestuttavat syvästi Euroopan unionia.
In a statement issued on 22 February 2010, the Council underlined that the killing of Mahmoud al‑Mabhouh in Dubai on 20 January raised issues which are profoundly disturbing to the European Union.
Euroopan unioni tuomitsi jyrkästi sen, että tekoon osalliset käyttivät väärin EU:n jäsenvaltioiden passeja ja luottokortteja, jotka oli hankittu anastamalla EU:n kansalaisten henkilöllisyys.
The European Union strongly condemned the fact that those involved in this action have used fraudulent EU Member States' passports and credit cards acquired through the theft of EU citizens' identities.
EU oli tyytyväinen siihen, että Dubain viranomaiset tutkivat tapausta, ja kehotti kaikkia maita tekemään yhteistyötä sen kanssa.
The European Union welcomed the investigation by the Dubai authorities and calls on all countries to cooperate with it.
Asianomaisissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa on käynnissä kattava tutkinta niiden passien väärinkäytön selvittämiseksi.
The countries concerned in the European Union are themselves carrying out full investigations into the fraudulent use of their passports.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2097/10
WRITTEN QUESTION E-2097/10
Dubain murha saa yhä laajemmat mittasuhteet.
The murder in Dubai is having more and more repercussions.
Tänään poliisi tiedotti tunnistaneensa 15 uutta Hamas-liikkeen johtajan murhaan osallisuudesta epäiltyä.
Today the police announced that they had identified 15 more suspects who took part in the killing of the Hamas leader.
Näiden joukossa kuuluu olevan kuusi Yhdistyneen kuningaskunnan ja kolme Irlannin passilla matkustanutta henkilöä, sekä kolme Ranskan ja kolme Australian kansalaista.
These include six British and three Irish passport holders, three French citizens and three Australians.
Tähän mennessä Mahmoud Al Mabhouhin 19. tammikuuta tehtyyn murhaan osallisuudesta epäiltyjä henkilöitä on yhteensä 26.
A total of 26 people are said to have taken part in the murder of Mahmoud Al Mabhouh on 19 January.
Israelin tiedustelupalvelu Mossadin uskotaan olevan murhaiskun takana.
The Israeli secret service, Mossad, is said to be behind the assassination.
Uskooko komissio Israelin tiedustelupalvelu Mossadin osallistuneen Mahmud Abdel Rauf Al Mabhuhin murhaiskuun?
Does the Commission believe that the Israeli secret service Mossad was involved in the assassination of Mahmoud Abdel Rauf Al Mabhouh?
Keskustelivatko Euroopan unionin edustajat Israelin pääministerin Avigdor Liebermanin kanssa asiasta tämän Brysselin vierailun aikana?
Did representatives of the EU discuss this matter with Israeli foreign minister Avigdor Lieberman during his visit to Brussels?
Mitä konkreettisia vaatimuksia komissio esittää tai mitä takuita se vaatii sille, että tällaista ei tapahdu toistamiseen?
What specific requirements will the Commission put in place and what guarantees will it seek to obtain in order to prevent this kind of thing happening again?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2098/10
WRITTEN QUESTION E-2098/10
Aihe: Kreikan asevarustelu
Subject: Arms acquisition by Greece
Itävaltalaisen Heute - lehden sekä Süddeutsche Zeitung - lehden artikkelien mukaan Kreikka suunnittelee asekauppaa, joka olisi yksi Euroopan unionin alueen merkittävimmistä.
According to reports in the Austrian daily Heute and the Süddeutsche Zeitung , Greece is planning one of the biggest arms deals in the European Union.
Neljä prosenttia Kreikan bruttokansantuotteesta aiotaan käyttää asevarusteluun, vaikka maan velka on noin 300 miljardia euroa ja Kreikan valtio on lähes vararikon partaalla ja tarvitsee muiden EU:n jäsenvaltioiden tukea.
4% of the country’s GDP is to be spent on purchasing arms, even though its debt of around EUR 300 billion means it is close to state bankruptcy and needs the help of other Member States.
Syynä aseistuksen vahvistamiseen on Kreikan ja Turkin välillä jatkuvasti kytevä konfliktitilanne, jossa kyse on Kyproksesta.
The reason for the deal is the permanently smouldering conflict between Greece and Turkey over Cyprus.
Tukea kreikkalaiset saavat ennen kaikkea saksalaisilta, koska rauhantutkimuslaitos Siprin tutkimukset osoittavat, että 31 prosenttia puolustustarvikkeista tilataan saksalaisilta yrityksiltä.
Greece is supported first and foremost by Germany, studies conducted by the peace research institute Sipri showing that 31% of the arms are made by German companies.
Paradoksaalista on, että ainoastaan Turkki on vielä merkittävämpi saksalaisten puolustustarvikkeiden ostaja.
Ironically, the only country which buys more German armaments is Turkey.
Egeanmeren alueella meneillään olevassa voimainmittelössä, jota sekä Nato että EU ovat vuosia katsoneet sivusta, on siis käynnistymässä toinen kierros.
The power game in the Aegean, which NATO and the EU have been observing for years, thus moves into its next phase.
Tietääkö komissio, että Kreikka suunnittelee aseistuksensa vahvistamista?
Is the Commission aware that Greece is again planning to acquire arms?
Mitä mieltä komissio on tästä, kun otetaan huomioon ennen kaikkea kysymys taloudellisen avun antamisesta vararikon partaalla olevalle valtiolle?
What is the Commission’s opinion of this, particularly in the light of providing financial assistance to a country which is nearly bankrupt?
Olisiko Euroopan unionin ryhdyttävä asiassa toimiin?
Does the EU need to take action?
Jos vastaus on myönteinen, mitä nämä toimet olisivat?
If so, what action should be taken?
Onko EU:ssa harkittu Kreikkaa koskevien tukitoimenpiteiden jäädyttämistä?
Is the EU considering suspending the aid for Greece?
Aikooko EU vaatia Kreikalta armeijaa koskevia konkreettisia säästötoimia?
Will the EU demand that Greece make cuts in its armed forces?
Suunnitteleeko EU toimia, joilla Egeanmeren alueen konfliktitilanne saataisiin päättymään?
Is the EU planning to take measures to bring the conflict in the Aegean to an end?
Jos vastaus on myönteinen, mitä nämä toimet ovat?
If so, what are they?
Miten komissio perustelee sitä, että Euroopan veronmaksajat rahoittavat nyt Kreikan ja Turkin välistä kilpavarustelua?
How does the Commission justify the fact that European taxpayers are now funding the arms race between Greece and Turkey?
Mitä mieltä komissio on siitä, että EU:n jäsenehdokasvaltio, konkreettisesti Turkki, pakottaa toisen jäsenvaltion, tässä tapauksessa Kreikan, asevarusteluun?
What is the Commission’s view of the situation whereby a candidate for EU membership (Turkey) is forcing an EU Member State (Greece) to purchase arms?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2099/10
WRITTEN QUESTION E-2099/10
Aihe: Hätätilannerahasto euroalueen ulkopuolisia maita varten
Subject: Emergency fund for non-eurozone countries
IMF (Kansainvälinen valuuttarahasto), Maailmanpankki ja Euroopan unioni ovat luvanneet rahoitusapua Romanialle, Latvialle ja Unkarille auttaakseen niitä selviytymään maailmanlaajuisen rahoituskriisin seurauksista.
The IMF, the World Bank and the European Union have promised funding to Romania, Latvia and Hungary to help them cope with the consequences of the global financial crisis.
Hiljattain EU:n euroalueeseen kuulumattomien maiden hätätilannerahastosta on Romanialle maksettu miljardi euroa ja Latvialle 0,5 miljardia euroa.
Romania and Latvia are said to have recently received EUR 1 billion and 0.5 billion respectively from the EU emergency fund for countries not in the eurozone.
Kuinka monta miljardia hätätilannerahastossa on valmiina ja mistä varoista ne on koottu?
How many billions of euros are available in the emergency fund, and from which appropriations are they taken?
Kuka päättää rahastorahojen jakamisesta, ja mitkä ovat jakoperusteet?
Who decides on the distribution of money from the fund, and by what conditions is this governed?
Liittyykö rahastosta annettavaan EU:n apuun ehtoja?
Is EU aid from the fund subject to obligations?
Jos liittyy, niin mitä ehtoja ja kuka valvoo niiden noudattamista?
If so, what are they, and who makes sure they are fulfilled?
Mitä seurauksia on suunniteltu sen varalle, että ehtoja ei noudateta?
What would the consequences be in the event of such obligations not being fulfilled?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2100/10
WRITTEN QUESTION E-2100/10
Tonavan varrella sijaitsevat valtiot ja sen ranta-alueet, kahdeksan EU:n jäsenvaltiota ja kuusi EU:hun kuulumatonta valtiota, haluavat tulevaisuudessa verkostoitua taloudellisesti ja kulttuurisesti vahvemmin ilman, että se vaatisi uutta lainsäädäntöä, organisaatioita tai lisävaroja.
The regions and countries along the Danube (which flows through eight EU Member States and six non-Member States) plan to improve their economic and cultural connections in future without the need for new legislation or institutions and with no additional funding.
Mistä lähtien kyseinen alue saa EU:n tukea ja kuinka paljon tukea se on tähän mennessä saanut?
Since when has this region been receiving EU funding, and how much has it received?
Miten tukirahat jakautuvat hankkeiden, maiden ja alueiden kesken?
How are the funds divided between projects, countries and regions?
Miten talouden, tieteen jne. odotetaan hyötyvän hankkeista?
What synergetic effects is this expected to have on the economy, science, etc?
Mitä muita Tonava-strategian kaltaisia hankkeita ja strategioita EU:lla on?
What other, similar projects and strategies exist within the EU, apart from the Danube strategy?
Mitä näiden hankkeiden puitteissa on tähän mennessä saavutettu?
What has been achieved so far with these projects?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2101/10
WRITTEN QUESTION E-2101/10
Aihe: Sloveniassa henkilörekisteristä poistetut henkilöt
Subject: ‘Erased people’ in Slovenia
Slovenian vuoden 1991 itsenäisyysjulistuksen jälkeen Laibach antoi Jugoslavian muiden osavaltioiden kansalaisille kuusi kuukautta aikaa anoa Slovenian kansalaisuutta.
Following Slovenia’s declaration of independence in 1991, Ljubljana gave citizens from other former Yugoslav republics six months to apply for Slovenian citizenship.
Vuonna 1992 noin 25 600 henkilöä, jotka eivät olleet anoneet kansalaisuutta tämän ajan kuluessa, poistettiin ilman ennakkovaroitusta maan henkilörekisteristä ja jäi ilman oikeuksia.
In 1992 some 25 600 people, who had missed the deadline, were deleted from the population register without warning and left with no rights.
Tuhansia henkilörekisteristä poistettuja ihmisiä elää edelleen Sloveniassa – ilman voimassa olevia henkilöpapereita.
Thousands of such ‘erased people’ still live in Slovenia but have no valid papers.
Kyseisistä henkilöistä tuli hetkessä laittomia ulkomaalaisia, he menettivät oikeutensa työllisyys- ja sosiaaliturvaan sekä sairasvakuutukseen ja jäivät koulutusjärjestelmän ulkopuolelle.
They were suddenly illegal aliens, lost their right to employment, sickness and social security benefits and were not allowed access to the education system.
Jo vuonna 2004 henkilörekisteristä poistetuille pyrittiin perustuslakituomioistuimen tuomion pohjalta takautuvasti palauttamaan heidän aiempi statuksensa, mutta tämä yritys kaatui tällöin korvausvaatimusten pelkoon.
In 2004 an attempt was made to restore the erased people to their original status with retroactive effect on the basis of a judgment of the constitutional court, but this failed as a result of fears about compensation claims.
Vuoden 2010 maaliskuun alussa annettiin lakimuutos, jonka avulla henkilörekisteristä poistetut voivat saada oleskeluluvan, jota heille ei tähän mennessä ole voitu laillistaa.
A change in the law in early March 2010 meant that those erased people who had previously been unable to regularise their residence status could now do so; the deadline is three years hence.
Slovenian sisäministeri ilmoitti, että uusi laki ”ei lahjoita kenellekään mitään, se ei takaa kenellekään korvauksia, kansalaisuutta tai äänestysoikeutta”.
The Slovenian Minister of the Interior has stated that the new law would ‘not provide handouts: there will be no compensation, citizenship or right to vote’.
Miten Euroopan unioni suhtautuu siihen, että vuonna 1992 puolen vuoden määräajan jälkeen noin 25 600 henkilöä poistettiin henkilörekisteristä ilman ennakkovaroitusta?
How does the EU view the fact that in 1992, when the six-month deadline passed, some 25 000 people were deleted without warning from the population register?
Mitä mieltä komissio on Slovenian sisäministerin lausunnosta?
What is the Commission’s assessment of the statement made by the Slovenian Minister of the Interior?
Mitä komissio pyrkii tekemään sen suhteen, että Slovenia epäoikeudenmukaisimmissa tapauksissa saataisiin maksamaan korvauksia?
Will the Commission attempt to ensure that compensation payments are made in cases of hardship?
Pyrkiikö EU vaikuttamaan Sloveniaan AVNOJ-säädösten suhteen?
Is the EU endeavouring to influence Slovenia with regard to the AVNOJ provisions?
Missä määrin komissio pitää AVNOJ- ja Beneš-säädösten kaltaisia sääntöjä myös Lissabonin sopimuksen puitteissa tehtyjen käyttöoikeussopimusten suhteen yhteisön lainsäädännön ja ihmisoikeuksien mukaisina?
To what extent does the Commission consider such unlawful provisions as the AVNOJ and the Beneš Decrees, inter alia , to be compatible with EC law and human rights, especially with regard to the concessions made in the Lisbon Treaty?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2103/10
WRITTEN QUESTION E-2103/10
Aihe: Kehotus ”Jihadiin” Sveitsiä vastaan – Korkean edustajan reaktio
Subject: Call for jihad against Switzerland — reaction of the High Representative
Tiedotusvälineiden kertomusten mukaan EU:n korkea ulkopoliittinen edustaja Catherine Ashton arveli libyalaisen vallankumousjohtajan Gaddafin kehotuksista ryhtyä ”Jihadiin” Sveitsiä vastaan, että tämä ”ajankohta on epäsuotuisa”.
According to media reports, the reaction of Catherine Ashton, head of EU foreign policy, to calls by the Libyan revolutionary leader Gaddafi for a jihad against Switzerland was that this was an ‘unfortunate moment’.
Hänen tiedottajansa pitää ilmaisua ”epätavallisena”.
Her spokesman considered her wording to be ‘unusual’.
Tästä omapäisestä reaktiosta johtuen minua kiinnostavat seuraavat asiat: 1.
In the light of this unconventional reaction, I would like to know the following: 1.
Vastaavatko nämä lausunnot todella EU:n korkean edustajan käsityksiä? 2.
Is this really the High Representative’s opinion? 2.
Mitä mieltä komission puheenjohtaja on näistä epäasiallisista lausunnoista? 3.
What is the view of the President of the Commission on this inappropriate comment? 3.
Aikooko korkea edustaja ryhtyä diplomaattisiin toimenpiteisiin estääkseen sen, että Gaddafin sanoista seuraa tekoja? 4.
Does the High Representative intend to take diplomatic steps to prevent Gaddafi’s words being followed up with action? 4.
Mikäli kyllä, mitkä toimenpiteet konkreettisesti tulevat kysymykseen?
If so, what form will these steps take?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2104/10
WRITTEN QUESTION E-2104/10
Aihe: Rautatieyrityksille myönnetyt valtiontakaukset
Subject: State guarantees for railway undertakings
Komissio on 30. huhtikuuta 2008 hyväksynyt rautatieyrityksille myönnettäviä valtiontukia koskevat suuntaviivat (2008/C 184/07), joiden avulla se saattaa voimaan säännöt avustusoikeuden tulkitsemiseksi ja soveltamiseksi rautatiesektorilla.
On 30 April 2008 the Commission adopted guidelines on state aid for railway undertakings (2008/C 184/07), thereby introducing rules on the interpretation and implementation of the law on aid in the railway sector.
Komission käsityksen mukaan ne eivät ole kilpailulle avatuilla markkinoilla EY:n perustamissopimuksen mukaisia.
In the Commission’s view this is contrary to the EC Treaty in a competitive market.
Jäsenvaltioita kehotetaan lisäksi vahvistamaan kirjallisesti (suuntaviivojen 127 kohta), että ne hyväksyvät nämä ehdotukset aiheellisista toimenpiteistä viimeistään vuoden kuluessa suuntaviivojen julkaisemisesta, toisin sanoen 22. heinäkuuta 2009 mennessä.
The Member States are also asked to provide written confirmation of their agreement with the recommended appropriate measures no later than one year after publication of the guidelines, i.e. by 22 July 2009 (guideline No 127).
Minkä jäsenvaltioiden osalta komissio katsoo olevan tarpeellista ryhtyä asianmukaisiin toimenpiteisiin, koska rajoittamattomat valtiontakaukset rautatieyritysten hyväksi ovat edelleen voimassa?
In which Member States does the Commission consider it necessary to take appropriate measures as a result of unlimited State guarantees being granted to railway undertakings?
Mihin toimenpiteisiin komissio ryhtyy tai on ryhtynyt varmistaakseen, että rautatieyhtiöille myönnetyt luvattomat valtiontakaukset saadaan 22. heinäkuuta 2010 mennessä kumotuiksi suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla?
What steps is the Commission taking — or has it taken — to ensure that improper state aid for railway undertakings will be terminated by 22 July 2010, as set out in these guidelines?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2105/10
WRITTEN QUESTION E-2105/10
Aihe: Autojen hiilidioksipäästöjä koskevien tietojen keruussa ilmenneet puutteet
Subject: Inaccurate data collection for CO 2 fines imposed on car manufacturers
Vuodesta 2010 autovalmistajan on maksettava sakkoa, jos kaikkien EU:ssa myytyjen, ensirekisteröityjen autojen hiilidioksidipäästöt ylittävät keskimäärin 130 g/kilometri.
Starting in 2010, car manufacturers will have to pay a fine if all the newly registered cars they have sold in the EU emit on average more than 130 g of CO 2 per kilometre.
Tämän keskiarvon laskemiseksi arvioidaan jäsenvaltioista saatavia tietoja.
Various sets of data from the Member States are analysed in order to calculate this average value.
Saksalaisen instituutin Ököpolin huomioiden mukaan erityisesti Etelä- ja Itä-Euroopan valtiot ovat toimineet tietojen keräyksessä ja käsittelyssä viime vuosina epäluotettavasti.
The German Ökopol institute has observed a lack of reliability in the collection and processing of such data in recent years, particularly in southern and eastern European countries.
Joissakin tapauksissa tiedot on syötetty ajoneuvon asiakirjoista tietopankkiin väärin tai tietoja ei ole tarkistettu oikein.
Data have sometimes been incorrectly transferred from vehicle documents into the data bank or not properly checked.
Tallennetut tiedot eroavat valmistajan antamista tiedoista keskimäärin gramman verran.
The recorded data generally vary by the order of one gram from manufacturers’ data.
Mitä komissio voi tehdä, jotta tietojen keräys sujuisi tulevaisuudessa asianmukaisesti?
What can the Commission do to ensure accurate data collection in future?
Kuka on vastuussa, jos kansalliset katsastuskonttorit lähettävät Brysseliin vääriä tietoja?
Who is responsible in the event of incorrect data being sent to Brussels by national accreditation bodies?
Voidaanko tietojenkeruussa väärin menetelleitä jäsenvaltioita rangaista?
Can penalties be imposed on Member States which have not collected data correctly?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2106/10
WRITTEN QUESTION E-2106/10
Aihe: Turkin tekemät toistuvat ilmatilan loukkaukset Aigeianmeren yllä
Subject: Turkish violation of Greek airspace over the Aegean Sea
Frontexin helikopteri, joka partioi Aigeianmeren itäosassa etsiessään laittomia maahanmuuttajia, joutui turkkilaisten lentokoneiden provosoivan häirinnän kohteeksi perjantaina 19. maaliskuuta 2010.
A Frontex aircraft patrolling the Eastern Aegean for illegal immigrants was intercepted by Turkish aircraft on Friday, 19 March 2010, while a Frontex helicopter was also intercepted on Sunday, March 21, 2010.
Sunnuntaina turkkilaiset koneet lensivät Farmakonisi-saaren yläpuolella.
On the following Sunday, Turkish aircraft flew over the island of Pharmakonisi.
Minkälaisen arvion se aikoo laatia Turkin menettelyistä, jotka liittyvät neuvotteluihin maan liittymisestä Euroopan unioniin?
How will the Commission assess Turkey's behaviour in connection with the negotiations on accession to the European Union?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2107/10
WRITTEN QUESTION E-2107/10
Aihe: Kreikan televiestintäyhtiön (OTE) myynti Deutsche Telekom (DT) -yhtiölle
Subject: Sale of the Hellenic Telecommunications Organisation (OTE) to Deutsche Telekom (DT)
Komissio on lopultakin 18 kuukauden jälkeen, jonka aikana kansalaiset, joita asia koskee, ovat jatkuvasti esittäneet kysymyksiä ja jättäneet valituksia, tunnustanut, että OTE:n myynnistä Deutsche Telekom -yhtiölle aiheutuu ongelmia.
After eighteen months, during which there has been a constant stream of questions and petitions from members of the public whose interests have been adversely affected, the Commission has finally recognised that the sale of the Greek telecommunications provider OTE to Deutsche Telekom was problematic.
Erityisesti sisämarkkinoista vastaava uusi komission jäsen Michel Barnier korosti vastauksessaan OTE:n myymistä Deutsche Telekomille koskevaan kysymykseeni (P‑0249/10), että komissio on lähettänyt Kreikan pysyvälle edustustolle Euroopan unionissa kirjeen, että vaikutti siltä, ettei julkisista ostotarjouksista annetun direktiivin (direktiivi 2004/25/EY) säännöksiä, erityisesti vähemmistöosakkaiden suojaa koskevia säännöksiä, ole sovellettu asianmukaisesti ja että jäsenvaltioille tarjottua mahdollisuutta poiketa kyseisistä säännöksistä oli tulkittu liian laajasti.
The new Commissioner responsible for the internal market, Michel Barnier, specifically stated, in the very instructive reply he gave to a parliamentary question (P‑0249/10) about the sale of OTE to Deutsche Telekom, that the Commission had sent a letter to the Permanent Representation of Greece to the EU, that it appeared that the provisions of the Takeover Bids Directive (2004/25/EC), including the provisions on the protection of minority shareholders, had not been implemented correctly, and that the possibility for Member States to derogate from those provisions had been interpreted too broadly.
Direktiivin 2004/25/EY EUVL L 142, 30.4.2004, s. 12. johdanto-osan 16 kappaleessa täsmennetään, että ”tarjouksen toteutumisen estämiseen tähtäävien toimien välttämiseksi on rajoitettava kohdeyhtiön hallinto- tai johtoelimen valtuuksia ryhtyä luonteeltaan poikkeuksellisiin toimiin, tämän kuitenkaan estämättä perusteettomasti kohdeyhtiötä harjoittamasta tavanomaista liiketoimintaansa”.
Recital 16 of Directive 2004/25/EC OJ L 142, 30.4.2004, p.