natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komissio kehotti Kreikan valtiovarainministeriä toimimaan siten, että Kreikan veronmaksajien toimittamat tositteet muihin Euroopan unionin jäsenvaltioihin tehtyjen matkojen yhteydessä syntyneistä menoista otetaan huomioon Kreikassa ansaittuja ja verotettava tuloja laskettaessa.
The Commission has encouraged the Greek Ministry of Finance to recognise receipts gathered by Greek taxpayers from travel in the other EU Member States in the income which is earned and taxed in Greece.
Kreikan valtiovarainministeri ei ole toistaiseksi tehnyt mitään tähän asiaan liittyvän säädöksen säätämiseksi.
So far the Greek Ministry of Finance has not made any reference about adopting any such arrangements.
Voisiko komissio näin ollen vastata seuraavaan kysymykseen:
In view of the above, will the Commission say:
Onko komissio ollut yhteydessä Kreikan valtiovarainministeriin ja uskooko se, että Kreikan hallitus todella säätää tämän Kreikan veronmaksajia hyödyttävän säädöksen?
Is it in contact with the Greek Ministry of Finance and does it consider that the Greek Government will in fact adopt the provision in question in the interests of Greek taxpayers?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1061/10
WRITTEN QUESTION E-1061/10
Aihe: Mielenterveys työpaikoilla
Subject: Mental health at the workplace
Viime aikoina on havaittu työntekijöiden itsemurhien, masennuksen ja ahdistuksen lisääntyneen talouskriisin, työttömyyden ja työpaikkojen epävarmuuden vuoksi.
There has recently been an increase in the incidence of suicide, depression and anxiety among workers due to pressure from the economic crisis, unemployment and lack of security at the workplace.
Lisäksi mielenterveyden huono tila ilmenee erityisesti nuorilla työntekijöillä, koska tämä ryhmä on eniten alttiina työpaikkojen epävarmuudelle talouskriisien aikana.
Furthermore, young workers are particularly affected by poor mental health, given that this social group is the most exposed to insecurity at times of economic crisis.
Euroopan unioni korosti vuonna 2005 annetussa terveyden edistämistä työpaikoilla koskevassa Luxemburgin julistuksessa, että terveyden edistäminen työpaikoilla edellyttää työnantajien, työntekijöiden ja yhteiskunnan yhteisiä ponnisteluja henkilöiden terveyden ja hyvinvoinnin parantamiseksi työpaikalla.
The 2005 Luxembourg Declaration on Workplace Health Promotion in the European Union stressed that ‘Workplace Health Promotion (WHP) is the combined efforts of employers, employees and society to improve the health and well-being of people at work.’
Julistukseen – joka tehtiin tosin talouskasvun ja vaurauden aikana – ei kuitenkaan liity mitään jäsenvaltioita ja työnantajia sitovia toimia.
However, this Declaration, which, it should be noted, was issued at a time of economic growth and prosperity, does not contain any clauses which are binding on Member States or employers.
Pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: —
Will the Commission say: —
Katsooko komissio, että viisi vuotta Luxemburgin julistuksen antamisen jälkeen olisi edistytty mielenterveyttä työpaikoilla koskevalla alalla? —
Five years after the Luxembourg Declaration, does it consider that progress has been made as regards mental health at the workplace? —
Aikooko komissio lähiaikoina toteuttaa rohkeampia ja sitovampia aloitteita nykyisen talouskriisin aiheuttaman paineen vuoksi suojellakseen ja puolustaakseen työntekijöiden ja erityisesti nuorten mielenterveyttä?
Under the pressure of the current economic crisis, does it intend shortly to take bolder, binding initiatives to protect and defend the mental health of workers, in particular young workers?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1062/10
WRITTEN QUESTION E-1062/10
On osoittautunut, että hallituksista riippumattomien järjestöjen toimintapuitteissa on vakavia puutteita niin kyseisten järjestöjen rahoitusmenettelyssä ja niihin sovellettavissa kriteereissä kuin niille myönnettyjen määrärahojen hallinnoinnin valvonnassa.
As far as the operating framework of NGOs in the EU and Member States is concerned, both the procedure and criteria for funding them and the supervision of and controls on their management of the funds they receive have been shown to be severely deficient.
Hallituksista riippumattomille järjestöille myönnettyjen yhteisön ja kansallisten määrärahojen epätäydellinen valvonta on johtanut useiden ”haamujärjestöjen” syntymiseen, joiden toimipaikat ja toiminta ovat virtuaalisia.
The deficient framework for supervising financial flows from the EU and Member States to NGOs has led to the emergence of many ‘phantom’ organisations with fictitious offices and activities.
Näiden järjestöjen levittämä kuva on haitallinen hallituksista riippumattomille järjestöille, joiden toiminta on todellista (humanitaarisella tai ympäristöalalla jne.), rajoittaa niiden tehokkuutta ja saa aikaan niihin kohdistuvaa epäluuloa.
The image created by such organisations harms NGOs involved in genuine humanitarian, environmental and other work, reduces their effectiveness and creates a climate of mistrust towards them.
Toivooko se kaikkein avoimimpien ja tehokkaimpien hallituksista riippumattomien järjestöjen institutionaalisen rahoitus- ja valvontakehyksen kehittämistä? —
Is it aspiring to develop the most transparent and effective institutional framework possible for funding and supervising NGOs? —
Koska jäsenvaltiot vastaavat suurelta osin hallituksista riippumattomien järjestöjen valvonta- ja rahoitusmenettelystä, aikooko komissio käynnistää aloitteita, joilla pyrittäisiin koordinoimaan jäsenvaltioiden kesken yleisiä periaatteita, joita olisi sovellettava hallituksista riippumattomien järjestöjen perustamisessa, toiminnassa ja rahoituksessa?
Given that Member States shoulder much of the responsibility for the procedure for controlling and funding NGOs, does it intend to take initiatives to ensure the coordination between Member States of the general principles which should govern the launching, operation and funding of an NGO?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1063/10
WRITTEN QUESTION E-1063/10
Aihe: Mainonta yleisillä teillä ja tieliikenneonnettomuudet Kreikassa
Subject: Outdoor advertising and road accidents in Greece
Oikeushenkilöiden ja luonnollisten henkilöiden oikeus asettaa mainoksia yleisille teille herättää vilkasta keskustelua, ja siihen suhtaudutaan monin eri tavoin.
The right to outdoor advertising of legal and natural persons to advertise outdoor is the subject of intense debate and there are various different approaches to this matter.
Arvioiden mukaan vähintään 10 prosenttia tästä noususta johtuu yleisille teille sijoitetuista mainoksista.
It is estimated that at least 10 % of this increase is due to outdoor advertising.
Voisiko komissio näin ollen vastata seuraavaan kysymykseen: —
In view of the above, will the Commission say: —
Aikooko komissio tehostaa toimiaan, jotta jäsenvaltioissa tiedostettaisiin kuljettajia vaarantamaton mainosten hyvä käyttötapa yleisillä teillä?
Is it stepping up measures to raise the awareness of Member States about the need for outdoor advertising to be used properly so that it does not pose a risk to drivers?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1064/10
WRITTEN QUESTION E-1064/10
Aihe: Autojen laajat korjauskutsut
Subject: Mass automobile recalls
Nämä ongelmat ovat ilmeisesti jo aiheuttaneet 34 ihmisen kuoleman.
These problems have apparently resulted in the up to 34 deaths.
Autonvalmistaja Honda on puolestaan kutsunut korjaukseen yli 400 000 autoa ilmatyynyissä ilmenneiden ongelmien vuoksi (unionin ulkopuolella), kun taas eurooppalaisyritykset Peugeot ja Citroën ovat kutsuneet korjattavaksi tuhansia tiettyihin malleihin kuuluvia autoja (joissa on samat varusteet kuin Toyotassa).
The automobile manufacturer Honda has recalled over 400 000 vehicles owing to problems with airbags (outside the EU), while the European firms Peugeot and Citroën are recalling thousands of vehicles of some models (which use the same components as Toyota vehicles).
Suurten autonvalmistajien viime aikoina esittämillä korjauskutsuilla on ollut vaikutusta myös eurooppalaisiin kuluttajiin.
The recent recalls of millions of vehicles by large automobile manufacturers has also affected European consumers.
Näiden ongelmien on kerrottu aiheutuneen lukuisista syistä, kuten uusien ajoneuvojen yhä kasvavasta monimutkaisuudesta (autoihin kuuluu yhä useampia varaosia ja elektronisia osia), painostuksesta vauhdittaa uusien mallien kehittämistä ja tuotantoa, eri malleille yhteisten mekaanisten osien käytöstä mutta myös vaatimattomista voittomarginaaleista, jotka yllyttävät rajoittamaan tuotannon valvontaa ja joustamaan siinä.
The problems have been attributed to a series of causes such as the increasing complexity of new vehicles (with many more spare parts and electronic components), pressure to rapidly develop and produce new models, the use of the same mechanical parts in different models and the small profit margins leading to corner-cutting and less stringent production controls.
Kansainvälisen lehdistön mukaan on selvää, että valmistajat ovat selvästi viivytelleet kuluttajien esittämien ilmoitusten käsittelyssä.
International press reports clearly show that the manufacturing industries have been very slow to investigate consumers' complaints.
Lisäksi se, että kaikki nämä ongelmat hoidetaan samaan aikaan ja lyhyellä aikavälillä, antaa aihetta epäillä, että on erittäin todennäköistä, että ongelmista on vaiettu pitkään.
Furthermore, the coordinated disclosure of these problems within a short period of time fuels suspicions that these problems may have been covered up for a time.
Voisiko komissio edellä esitetyn perusteella vastata seuraaviin kysymyksiin: 1.
On the basis of the above, will the Commission say: 1.
Aikooko komissio tehdä selvityksen näiden runsaslukuisten korjauskutsujen syistä sekä ilmoituksista, joiden mukaan valmistajat ovat vaienneet ongelmista?
Does it intend to investigate the causes of these mass recalls and the complaints that manufacturers may have covered up the problems?
Miten komissio voi edesauttaa vastaavien tapausten vauhdittamista tulevaisuudessa? 2.
How can it help ensure that such occurrences are investigated more rapidly in future? 2.
Onko komissiolla tietoa eurooppalaisten kuluttajien jäsenvaltioiden hallinnoille esittämistä ilmoituksista, jotka koskevat autoissa ilmenneitä ongelmia?
Does if have any data about complaints by European consumers to services in Member Sates about problems concerning vehicles?
Onko se havainnut laiminlyöntejä sen yksiköiden toiminnassa niiden tutkiessa kuluttajien tekemiä ilmoituksia?
Has it found evidence of any negligence on the part of these services in investigating complaints brought by consumers?
Onko yksiköiden välillä Euroopan laajuista yhteistyötä sen varmistamiseksi, että ne vastaavat nopeasti yhteydenottoihin ja huolehtivat hyvin siitä, että eurooppalaisten kuluttajien turvallisuutta ja etuja suojellaan? 3.
Is there any coordination between these services at European level to ensure that they respond rapidly and that the safety and interests of European consumers are protected? 3.
Mitkä ovat ne yhteisön lainsäädännön säädökset, joita voidaan tällaisissa tapauksissa soveltaa?
What measures does European legislation provide for in such cases?
Kun tiedetään, että maailmanlaajuisesti autonvalmistusalalla kilpailu on kiivasta, minkälaisiin toimiin voitaisiin ryhtyä sen varmistamiseksi, että eurooppalaiset autonvalmistajat eivät joudu kohtaamaan vastaavia ongelmia?
Given the strong global competition in the automobile sector, what measures could be taken to ensure that European manufacturers are not affected by similar problems?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1065/10
WRITTEN QUESTION E-1065/10
Aihe: EU:n toimenpiteet kestävään teollisuuteen siirtymiseksi
Subject: European measures for transition to sustainable industry
Flanderin hallitus järjesti perjantaina 5. helmikuuta yleisen keskustelun Flanderin teollisuuden muuntamisesta ja muuttamisesta.
On Friday 5 February the Flemish Government held a States-General on transforming and changing Flemish industry.
Se osoitti, että Flanderin yritysmaailmassa on ymmärretty täysin, että innovaatiot, keskittyminen osamarkkinoihin, ikääntyminen ja vihertyminen ovat välttämättömiä osatekijöitä teollisuuden kilpailukyvyn palauttamisessa ja kestävän tulevaisuuden tarjoamisessa teollisuudelle.
This demonstrated that, in the Flemish business landscape, it is fully understood that innovation and focusing on niche markets, extreme ageing and greening are necessary components in restoring industrial competitiveness and giving industry a sustainable future.
Flanderin teollisuus tarjoaa työtä miltei 600 000 ihmiselle.
Flemish industry provides employment for almost 600 000 people.
Kuten muuallakin EU:ssa, teollisuusala on edelleen kiistämättä talouden selkäranka.
As in the rest of the EU, the industrial sector is still undeniably the backbone of the economy.
Haluaisin tässä yhteydessä kysyä komissiolta seuraavat kysymykset: 1.
In this connection I should like ask the Commission the following questions: 1.
Onko komissio tietoinen tästä keskustelusta?
Is the Commission aware of these States-General?
Mikä on sen kanta tähän aloitteeseen? 2.
What is its view of this initiative? 2.
Onko komissio halukas elvytyssuunnitelman toimenpiteiden lisäksi esittämään yhteistyössä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa lisää aloitteita ja tukitoimenpiteitä palauttaakseen ja turvatakseen teollisuuden kilpailukyvyn pidemmällä aikavälillä?
In addition to the measures in the recovery plan, is the Commission willing to provide further initiatives and support measures, in cooperation with the competent authorities in the Member States, to restore and safeguard industrial competitiveness in the longer term?
Jos se on halukas tekemään niin, mitä toimenpiteitä, ja milloin niitä voidaan odottaa?
If so, what measures, and when can they be expected?
Jos se ei ole halukas tekemään niin, miksi ei? 3.
If not, why not? 3.
Jos komissio suunnittelee lisätoimenpiteitä, miten ne sopivat uuteen 2020-strategiaan? 4.
If the Commission is considering further measures, how will these fit in with the new 20-20 strategy? 4.
On esitetty huolia siitä, että pienemmät jäsenvaltiot olisivat suurempiin jäsenvaltioihin verrattuna suhteellisesti epäedullisemmassa asemassa, koska ne voivat sitoa suhteellisesti vähemmän resursseja tähän olennaiseen muutokseen ja ovat siksi vaarassa menettää alaa.
There is a concern that smaller Member States will find themselves at a comparative disadvantage compared with larger Member States, because they can commit relatively fewer resources to this essential transformation and therefore there is a risk that they will lose ground.
Jakaako komissio tämän huolen?
Does the Commission share this concern?
Onko komissio halukas luomaan erityiset puitteet tasavertaisten toimintaedellytysten luomiseksi tällä alalla pienille ja suurille jäsenvaltioille?
Is the Commission willing to create a specific framework to provide a level playing field in this area between small and large Member States?
Jos se on halukas tekemään niin, miten ja milloin komissio ryhtyy toimenpiteisiin?
If so, how and when will the Commission take measures?
Jos se ei ole halukas tekemään niin, miksi ei?
If not, why not?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1066/10
WRITTEN QUESTION E-1066/10
Aihe: Libya kieltää maahanpääsyn hollantilaisilta
Subject: Libya refuses to admit Dutch citizens
Onko neuvosto tietoinen siitä, että Libya kieltää maahanpääsyn kaikilta Schengen-alueen asukkailta http://www.volkskrant.nl/buitenland/article1349746.ece/Libie_weigert_Nederlanders_toegang. ?
Is the Council aware of the report that Libya will not admit any residents of the Schengen area http://www.volkskrant.nl/buitenland/article1349746.ece/Libie_weigert_Nederlanders_toegang. ?
Katsooko neuvosto, että tämän perusteella libyalaisia ei tulisi päästää Schengen-alueelle?
Does the Council agree that in view of this report no Libyans should be given access to the Schengen area?
Aikooko neuvosto asettaa Libyaa vastaan talouspakotteita ja vedota kaikkiin Euroopan maihin, jotta ne keskeyttäisivät välittömästi kehitysapunsa Libyalle?
Is the Council willing to impose economic sanctions on Libya and immediately call on all European countries to stop development aid to Libya?
Neuvosto on tietoinen ongelmista, joita tiettyjen EU:n jäsenvaltioiden ja Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden kansalaiset ovat kohdanneet yrittäessään päästä Libyaan.
The Council is aware of the difficulties that citizens of certain EU Member States and associated Schengen countries have encountered in attempting to enter Libya.
Neuvosto käsitteli asiaa istunnossaan 25. ja 26. helmikuuta 2010.
The Council discussed the issue at its meeting of 25/26 February 2010.
Ponnisteluja mainittujen ongelmien ratkaisemiseksi jatketaan ja toteutettavissa toimissa keskitytään jatkossakin ratkaisun löytämiseen.
Efforts to resolve these difficulties are continuing and this remains the focus of the action being taken.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1067/10
WRITTEN QUESTION E-1067/10
Onko komissio tietoinen siitä, että Libya kieltää maahanpääsyn kaikilta Schengen-alueen asukkailta http://www.volkskrant.nl/buitenland/article1349746.ece/Libie_weigert_Nederlanders_toegang ?
Is the Commission aware of the report that Libya will not admit any residents of the Schengen area http://www.volkskrant.nl/buitenland/article1349746.ece/Libie_weigert_Nederlanders_toegang ?
Katsooko komissio, että tämän perusteella libyalaisia ei tulisi päästää Schengen-alueelle?
Does the Commission agree that in view of this report no Libyans should be given access to the Schengen area?
Aikooko komissio asettaa Libyaa vastaan talouspakotteita ja vedota kaikkiin Euroopan maihin, jotta ne keskeyttäisivät välittömästi kehitysapunsa Libyalle?
Is the Commission willing to impose economic sanctions on Libya and immediately call on all European countries to stop development aid to Libya?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1068/10
WRITTEN QUESTION E-1068/10
(4. maaliskuuta 2010)
(4 March 2010)
Aihe: Internetsivustojen sensuuri Turkissa
Subject: Censorship of Internet pages in Turkey
Kuten Etyj muutama viikko sitten ilmoitti Wienissä, Turkki esti hiljattain noin 3 700 internetsivustoa ”mielivaltaisista ja poliittisista syistä”.
The OSCE reported a few weeks ago in Vienna that Turkey recently blocked 3 700 websites for arbitrary and political reasons.
Tiedotusvälineiden seurannasta vastaava Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön työntekijä Milos Haraszti totesi, ettei internetiä koskevassa Turkin lainsäädännössä hyväksytä sananvapautta.
Milos Haraszti, the representative of the Organisation for Security and Co‑operation in Europe responsible for monitoring the media, said that the Turkish Internet law did not allow freedom of expression.
Kyseinen Etyjin asiantuntija totesi, että voimassa olevassa laissa nro 5651 rajoitetaan sananvapauden lisäksi erittäin voimakkaasti tiedonsaantioikeutta.
In its current form, the OSCE expert said, Law 5651 not only limits freedom of expression, but severely restricts citizens' right to access information.
Miten EU suhtautuu näihin sensuuritoimiin, kun otetaan huomioon, että Turkki pyrkii Euroopan unionin täysjäseneksi?
How does the EU judge these censorship measures with regard to Turkey's aspiration to full accession to the European Union?
Mitä toimia EU aikoo vaatia tukeakseen sananvapautta ja vapaata tiedonsaantioikeutta?
What measures will the EU demand in order to support the right to freedom of expression and free access to information?
Mitä seurauksia internetsivustojen estämisellä on Turkille, joka on Etyjin jäsenvaltio?
What consequences will the blocking of the websites have for Turkey as a member of the OSCE?
EU:n kanta demokratian ja ihmisoikeuksien periaatteisiin, muun muassa sananvapauteen, on hyvin selkeä.
The position of the Council regarding the principles of democracy and human rights, including freedom of expression, is very clear.
Jäsenehdokasmaana Turkin on täytettävä Kööpenhaminan poliittiset kriteerit, joihin kuuluu demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeudet takaavien instituutioiden vakaus.
As a candidate country, Turkey has to meet the Copenhagen political criteria, including the stability of institutions guaranteeing democracy, the rule of law and human rights.
Turkin edistymistä neuvotteluissa verrataan muun muassa edellä mainittuun vaatimukseen.
Turkey's progress in the negotiations is measured, inter alia , against this requirement.
Kuten neuvosto on vahvistanut 7. joulukuuta 2009 antamissaan päätelmissä, ponnisteluja on jatkettava monilla aloilla, sananvapauden ala mukaan luettuna, sen varmistamiseksi, että Turkki täyttää täysin Kööpenhaminan kriteerit.
As reaffirmed by the Council in its conclusions of 7 December 2009, further efforts to ensure that Turkey fully meets the Copenhagen criteria are required in a number of areas, including freedom of expression.
Neuvoston hyväksymässä neuvottelukehyksessä Turkin odotetaan jatkavan uudistusprosessia ja pyrkivän edistymään vapauden, demokratian, oikeusvaltion sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen periaatteiden noudattamisessa sekä vahvistavan ja laajentavan lainsäädäntöä ja panevan täytäntöön sananvapautta koskevia toimenpiteitä.
The Negotiating Framework adopted by the Council, expects Turkey to sustain the process of reform and to work towards further improvement in respect of the principles of liberty, democracy, the rule of law and respect for human rights and fundamental freedoms, and to consolidate and broaden legislation and implementation measures in relation to freedom of expression.
Se, että varmistetaan sanavapauden täysi kunnioittaminen, on myös liittymiskumppanuudessa vahvistettuja lyhyen aikavälin ensisijaisia tavoitteita, jotka Turkin olisi toteutettava.
Ensuring full respect for freedom of expression is also a short-term priority enshrined in the Accession Partnership, which is to be implemented by Turkey.
Mitä tulee erityisesti internetsivustojen sensuuriin, usein tapahtuva ja suhteettoman laaja verkkosivustojen sulkeminen on myös erityisen huolestuttavaa sananvapauden alalla.
Regarding in particular the issue of censorship of Internet pages, frequent and disproportionate bans on websites are a specific source of concern in the area of freedom of expression.
Unioni pitää näitä kysymyksiä erittäin tärkeinä, sillä ne ovat osa Turkissa käynnissä olevaa ja tiiviisti liittymisneuvotteluihin liittyvää uudistusprosessia.
The Union attaches great importance to these issues as part of the ongoing reform process in Turkey, which is closely linked to the negotiating process.
Kysyjä voi olla vakuuttunut siitä, että edistymistä seurataan ja arvioidaan tiiviisti paikan päällä.
The Honourable Member can be assured that close monitoring and evaluation of progress on the ground is ongoing.
Tämä kysymys otetaan edelleen tarvittaessa esille kaikilla tasoilla, kuten tehtiin viimeksi poliittisella johtajatasolla järjestetyssä poliittisen vuoropuhelun kokouksessa, joka pidettiin 10. helmikuuta 2010 Ankarassa.
The issue will continue to be raised at all levels as appropriate, as was the case in the latest political dialogue meeting, at political director level, held on 10 February 2010 in Ankara.
Turkki on myös Etyjiin osallistuvana valtiona sitoutunut puolustamaan tiedotusvälineiden vapautta.
Also in its capacity as an OSCE participating State, Turkey has undertaken to uphold freedom of the media.
Sekä Etyjin mediavaltuutettu että muut Etyjiin osallistuvat valtiot, joista osa on EU:n jäsenvaltioita, voivat tuoda esiin tiedotusvälineiden vapauteen kohdistuvia loukkauksia, ja niitä voidaan käsitellä Etyjin kriittisen vuoropuhelun puitteissa.
Violations of media freedom may be invoked both by the OSCE media representative and by other participating States, which include EU Member States, and be made the subject of a critical dialogue in the OSCE.
EU on jo käyttänyt eri Etyjin foorumeilla tätä mahdollisuutta Turkin osalta.
The EU has already availed itself of this possibility in relation to Turkey in various OSCE fora.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1069/10
WRITTEN QUESTION E-1069/10
Aihe: Pankkisalaisuus – CD veronkiertäjistä
Subject: Banking secrecy — CD with details of tax evaders