natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mihin kiireellisiin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä varmistaakseen, että Uganda käsittää EU:n kannan ihmisoikeuksiin?
What urgent actions does the Council intend to take to ensure that the EU makes clear to Uganda the EU position on human rights?
Aikooko neuvosto toistaa EU:n sitoumuksen samaa sukupuolta olevien henkilöiden välisten sukupuolisuhteiden kriminalisoinnin poistamisesta, mikä on YK:n ihmisoikeustoimikunnan päätösten mukaista?
Will the Council reiterate the EU's commitment to the abolition of the criminalisation of same-sex relations in accordance with the rulings of the UN Human Rights Committee?
Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä varmistaakseen, että Uganda ymmärtää, että kaikkien vähemmistöjen – lesbot, homot, biseksuaalit ja transseksuaalit mukaan lukien – yhtäläiset oikeudet on kirjattu Cotonoun sopimuksen 1 ja 8 artiklaan?
What action will the Council take to ensure that Uganda understands that equal rights of all minorities, including LGBT individuals, is enshrined in Articles 1 and 8 of the Cotonou Agreement?
Mitä mahdollisia seuraamuksia Ugandan hallitukselle aiheutuu, jos se jatkaa homofobista politiikkaansa?
What sanctions, if any, are envisaged in the event that the Ugandan Government persists in its homophobic policies?
Neuvosto on korostanut Ugandan hallitukselle, että ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteen lujittaminen edelleen on tärkeää.
The Council has underlined the importance of the Government of Uganda continuing to strengthen respect for human rights and the rule of law.
Tämän mukaisesti Ugandan ihmisoikeustilanteeseen liittyvät kysymykset otetaan esille Ugandan hallituksen kanssa Cotonoun sopimuksen 8 artiklan mukaisesti käytävässä säännöllisessä poliittisessa vuoropuhelussa.
In line with this, different aspects of the human rights situation in Uganda are addressed in the framework of the regular political dialogue with the Ugandan Government, based on Article 8 of the Cotonou Agreement.
Neuvosto ei ole keskustellut erityisesti lesbojen, homojen, biseksuaalien ja transseksuaalien syrjinnästä ja ahdistelusta Ugandassa.
The issue of the discrimination and harassment against lesbian, gay, bisexual and transgender individuals in Uganda has not been discussed specifically by the Council.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4508/07
WRITTEN QUESTION E-4508/07
Aihe: EU:n rahoitus ja Radio Marija
Subject: No EU money for Radio Marija
Saamieni tietojen mukaan puolalainen Radio Marija, joka on tunnettu juutalaisvastaisista, homofobisista ja EU-vastaisista ohjelmistaan, on mukana Puolan hallituksen laatimassa luettelossa hankkeista, joiden joukosta valitaan toimittajakoulun kehittämiseen tarkoitetun 15 miljoonan euron rahoituksen saaja.
It is reported that Radio Marija in Poland, a station which is known for its anti-semitic, homophobic and anti-European bent, is on a list of 350 projects short-listed by the Polish Government to possibly receive EUR 15 million from the European Commission to help develop a journalism school.
Koska Radio Marijan ja Euroopan unionin arvot ovat toisistaan poikkeavia, harkitseeko komissio todellakin veronmaksajien rahojen sijoittamista tällaiseen hankkeeseen?
Since the beliefs of Radio Marija and of the European Union are not compatible, is the Commission really considering awarding tax-payers' money to it ?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4509/07
WRITTEN QUESTION E-4509/07
Vuoden lopulla mahdollisesti voimaan tulevia talouskumppanuussopimuksia koskevassa keskustelussa eräät sopimuksen vastustajat ovat ehdottaneet, että sopimuksen tekemiseen haluttomille valtioille olisi tarjottava vaihtoehtona yleisen tullietuusjärjestelmän laajennettua versiota (GSP+).
During the debate over EPAs which are due to come into force at the end of the year, some opponents of the Partnership Agreements have suggested that countries unwilling to sign up to them should be offered Generalised System of Preferences + as an alternative.
Vastustaako komissio GSP+:n tarjoamista vaihtoehtona talouskumppanuussopimuksille?
Is the Commission opposed to offering countries GSP+ as an alternative to EPAs?
Jos vastustaa, millä perusteilla?
If so, can the Commission explain its reasons for not offering GSP+ as an alternative?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4510/07
WRITTEN QUESTION E-4510/07
Aihe: Käsitteen ”arguido” tai epäilty tunnustamisen vaikeus Euroopan unionissa
Subject: Difficulties in the recognition of ‘arguido’ or suspect status in the European Union
Tiedotusvälineet ovat uutisoineet laajalti kaikkialla Euroopassa ja monissa muissakin maailman kolkissa äskettäisestä katoamistapauksesta, minkä ansiosta olemme saaneet tietoomme, että Portugalissa on käytössä erityinen oikeudellinen käsite ”arguido”.
Media coverage surrounding a recent case that has been widely publicised throughout Europe and much of the world has thrown light on the existence of a particular legal status in Portugal, that of ‘arguido’.
Poliisi voi määrätä kansalaiselle tämän statuksen, ja periaatteessa tarkoitus on suojella kansalaisen oikeuksia mahdollisessa kuulustelussa.
The police may attribute this status to a citizen in principle to protect their rights should they be held for questioning.
On kuitenkin selvää, että tämä status asettaa kyseisen henkilön harmaalle alueelle, jossa tämä on epäilyistä vapaan kansalaisen ja rikostutkinnan yhteydessä oikeusviranomaisten käytettäväksi määrätyn henkilön välimailla, kuten tiedotusvälineiden reaktio siihen, että käsitettä sovelletaan kadonneen brittitytön äitiin, osoittaa.
However, it is clear that ‘arguido’ status puts the individual in question in a sort of grey area or limbo between a citizen free from suspicion and one being placed at the disposal of the judicial authorities as part of a criminal investigation, as highlighted by the media reaction after the mother of a missing British girl was given this status.
Tämä tilanne aiheuttaa ymmärrettävästi hämmennystä eurooppalaisissa valtioissa, joiden oikeusjärjestelmissä tätä käsitettä ei tunnusteta lainkaan.
Quite understandably, this situation leads to confusion in European societies whose legal systems do not recognise this status at all.
Mitä mieltä Euroopan komissio on ”arguido”-käsitteestä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomisen ja vastavuoroisen tunnustaminen yhteydessä?
What are the Commission's views on ‘arguido’ status from the point of view of the creation of a European area of freedom, security and justice and mutual recognition?
Katsooko komissio, että rikossyytteen tutkintavaiheen olennaiset oikeudelliset käsitteet olisi määriteltävä ja yhdenmukaistettava paremmin, vai onko se pikemminkin sitä mieltä, että jokaisella jäsenvaltiolla on oltava rikosoikeuden puitteissa vapaus säilyttää omat oikeudelliset tilanteensa tai luoda niitä, vaikka niiden tunnustaminen olisikin mahdotonta kyseisen maan rajojen ulkopuolella?
Does the Commission believe it necessary to better define and harmonise the key legal elements of the investigation phase in relation to a criminal charge, or does it rather believe that each Member State must retain the freedom to maintain or create its own legal situations in the penal framework, even though it might be impossible to recognise such situations outside its own borders?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4511/07
WRITTEN QUESTION E-4511/07
Aihe: Teknologinen edistyminen yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomisessa
Subject: Technological developments in the creation of the Single European Sky
Euroopan komissiolle täysistunnossa 4. syyskuuta 2007 esitettyyn yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan rakentamista koskevaan suulliseen kysymykseen, josta keskustellaan (B6‑0135/2007), antamassaan vastauksessa komissio ei maininnut lainkaan poliittisia päätöksiä, joita olisi tehtävä myös teknologian alalla.
In response to the oral question with debate ( B6-0135/2007 ) put to the European Commission at the plenary sitting of 4 September 2007 on the progress made in building the Single European Sky, the Commission made no mention of the political decisions that would also have to be taken with regard to technology.
Vastauksessaan komissaari Barrot totesi ainoastaan, että oltiin toteutettu monia komitologiamenettelyssä hyväksyttyjä teknisiä toimenpiteitä, ja mainitsi sesar-hankkeen (uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmä) täydennyksenä yhtenäiselle ilmatilalle.
In his answer, Commissioner Barrot mentioned only that ‘numerous technical measures adopted by comitology’ had been taken and mentioned the SESAR project as a complement to the Single European Sky.
Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan jäsenenä haluaisin tietoja seuraavista seikoista:
As a member of the Committee on Industry, Research and Energy, I should like information on the following points:
Mitä edistysaskeleita yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomisessa on otettu teknologian alalla?
What technological progress has been made towards building the Single European Sky?
Mitä edistysaskeleita on odotettavissa lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä?
What developments are planned for the short, medium and long terms?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4512/07
WRITTEN QUESTION E-4512/07
Aihe: Uuden ajoasetuksen kohtuuton taakka
Subject: Unjustifiable burden of new driving regulation
Tällä asetuksella kumotaan 12 päivän ajojakso ja korvataan se kuuden päivän jaksolla.
This regulation cancels the ‘12 day’ driving period and replaces it with a maximum of six days of driving.
Tällä uudella EU:n asetuksella on ollut suunnattoman suuri merkitys tilausbussiliikennettä harjoittaviin yhtiöihin, etenkin Eurooppaa kiertäviin pitkän matkan busseihin.
This new EU regulation has had a tremendous effect on the coach transportation business, especially on long tours around Europe.
Uuden ajoasetuksen seuraukset eurooppalaisille bussiyhtiöille osoittavat, että kyseessä on Euroopan laajuisen lainsäädännön aiheuttama kohtuuton taakka.
The consequences of the new driving regulation for European coach companies imply an unjustifiable burden of European regulation.
Tilausbussiyhtiöiden antamien tietojen perusteella kustannukset ovat nousseet yli 25 prosenttia, mikä tarkoittaa yhtiölle jäävän nettovoiton vajoamista noin 1–3 prosenttiin.
According to data provided by coach companies there has been a rise of costs by more than 25 %, leaving the industry with a net profit margin of somewhere between 1-3 %.
Uuden asetuksen myötä tulleet alhaiset voittomarginaalit tarkoittavat, että bussien korvaaminen uusilla viivästyy.
Having in mind the detrimental profit margins as a result of the new regulation, coaches will have to be replaced by new ones at a later stage.
Se saattaa laskea palvelun laatua ja lisätä vikojen ja onnettomuuksien riskiä.
This might decrease the quality of service and increase the probability of break-down or accident.
Asetus on aiheuttanut myös tarpeen palkata uusia kuljettajia.
As a result of this regulation also new drivers had to be hired.
Tutkimusten mukaan kuljettajien määrä on lisääntynyt noin 18 prosentilla, eli noin 1,1–1,3 uutta kuljettajaa autoa kohti.
Studies estimate a rough increase of 18 %, from 1.1 to 1.3 drivers for each coach.
Tämä on johtanut kuljettajien kysynnän kasvamiseen, ja yhtiöiden on pitänyt turvautua vähemmän päteviin tai vähemmän ammattitaitoisiin kuljettajiin.
This has resulted in a huge shortage of drivers, and companies had to start looking for the less skilled and less professional drivers.
Kuljettajien vaihtuvuus on myös suurta eivätkä matkustajat voi luoda ”yhteyttä” kuljettajaan, joka vaihtuu muutaman päivän välein.
Coach drivers also change too frequently and the passengers on board are not able to get a ‘connection’ with the driver as before, as drivers leave after a few days.
Tällainen muutos ei ole parantanut palvelun tasoa eikä liikenneturvallisuutta.
Such a step probably has not increased the quality of service nor the safety on road.
Sillä on saattanut olla kielteisiä vaikutuksia myös matkailualalle ja matkailijoiden tyytyväisyyteen.
It also might have an adverse effect on the tourism industry and satisfaction of tourists.
Onko asetus suhteiltaan oikea tavoitteisiinsa nähden?
Is the European regulation proportionate, having in mind the defined goals?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4513/07
WRITTEN QUESTION E-4513/07
esittäjä(t): Adriana Poli Bortone (UEN) , Roberta Angelilli (UEN) , Cristiana Muscardini (UEN) , Sergio Berlato (UEN) , Umberto Pirilli (UEN) , Romano Maria La Russa (UEN) , Salvatore Tatarella (UEN) ja Alessandro Foglietta (UEN)
by Adriana Poli Bortone (UEN) , Roberta Angelilli (UEN) , Cristiana Muscardini (UEN) , Sergio Berlato (UEN) , Umberto Pirilli (UEN) , Romano Maria La Russa (UEN) , Salvatore Tatarella (UEN) and Alessandro Foglietta (UEN)
Aihe: Puhelinkuuntelu Italiassa
Subject: Telephone tapping in Italy
Silloin kun terrorismin vastainen yhteinen päätöslauselma hyväksyttiin, puhuttiin paljon turvatoimenpiteiden sekä kansalaisten perusvapauksien ja ‑oikeuksien suojelun välisestä tarkoituksenmukaisesta tasapainosta.
When a joint resolution on terrorism was adopted there was much discussion regarding the proper balance between security measures and the protection of civil liberties and fundamental freedoms.
Koska EU:ssa on voimassa oikeusvaltion ensisijaista asemaa koskeva periaate, on tämän periaatteen nojalla asianmukaista ja oikein, että yksittäisissä jäsenvaltioissa tutkintaan liittyvät tarpeelliset toimenpiteet ja kansalaisten oikeus yksityisyyden suojaan ovat sopusoinnussa keskenään.
Within the European Union the principle of the pre-eminence of the law prevails and pursuant to that principle it is right and just that in the individual Member States a balance should be struck between investigative requirements and people's right to privacy.
Viime aikoina on näyttänyt siltä, että yli miljoona Italian kansalaista on joutunut puhelinkuuntelun kohteeksi, jonka yleisen syyttäjän virasto on sallinut tutkinnallisista syistä.
It would appear that, in Italy, over one million individuals have recently been subject to telephone tapping authorised by public prosecutors for investigative purposes.
Vastaako tämä menettely, joka on käypä poliisivaltiossa mutta ei todellakaan demokratiassa, niitä periaatteita, joihin sopimus Euroopan unionista perustuu, sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamisesta tehdyn Euroopan yleissopimuksen periaatteita?
Will the Commission say whether such a procedure — which is worthy of a police state rather than a democratic one — is compatible with the principles upon which the European Treaties and the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms are based?
Miten paljon tämä toiminta rasittaa tosiasiassa Italian valtion budjettia?
Will the Commission say what impact such investigative activities have on Italy's budget?
Eikö komissio aio vaatia Italian hallitukselta muun muassa selvitystä yleisen syyttäjän viraston toimista kansalaisten perusoikeuksien kunnioittamisen osalta ja käynnistää tarvittaessa tutkimuksen puhelinkuuntelusta Italiassa?
Does the Commission not intend to ask the Italian Government to shed light on the public prosecutors' activities from the point of view of upholding fundamental rights and, if necessary, to launch an enquiry into telephone tapping in Italy?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4514/07
WRITTEN QUESTION E-4514/07
Aihe: Radovan Karadzicin suojelemista koskevat salaiset sopimukset
Subject: Secret agreements for the protection of Radovan Karadžić
Carla del Ponten entisen tiedottajan Florence Hartmannin kirjassa Paix et châtiment (Rauha ja rangaistus) syytetään Isoa-Britanniaa ja Yhdysvaltoja siitä, että nämä estivät vuonna 1997 silloista Ranskan presidenttiä Jacques Chiracia pidätyttämästä paossa olevaa, Bosnian serbitasavallan (Republika Srpska) presidentiksi julistautunutta Radovan Karadzicia, jota on syytetty sotarikoksista.
In the book Peace and punishment by Florence Hartmann (a former spokeswoman for the UN war-crimes prosecutor Carla del Ponte), the UK and the USA are accused of having restrained the then French President Jacques Chirac, who in 1997 wished to secure the arrest of Radovan Karadžić — an alleged war criminal, a fugitive and the self-proclaimed President of the Serbian Republic.
Brittien ja amerikkalaisten Ranskaan kohdistama painostus perustuu ilmeisesti haluun olla vastustamatta Venäjää.
The UK and the USA allegedly exerted pressure on France in pursuit of their wish to avoid upsetting Russia.
Saatujen tietojen mukaan Yhdysvaltojen presidentti Bill Clintonilla ja Ison-Britannian pääministeri Tony Blairilla sekä Saksan liittokansleri Helmut Kohlilla olisi ollut oma osuutensa näihin tapahtumiin.
The US President Bill Clinton, the UK Prime Minister Tony Blair and the then German Chancellor Helmut Kohl were all allegedly involved in the matter.
YK:n rikostuomioistuimen entisen tiedottajan mukaan mainitut kolme länsimaista johtajaa tapasi Jacques Chiracin Elysée-palatsissa toukokuussa 1997 eli 17 kuukautta vuoden 1995 Daytonin rauhansopimuksen solmimisen jälkeen.
According to Ms Hartmann the three western leaders met Chirac at the Elysée Palace in May 1997, 17 months after the 1995 Dayton peace agreements.
Florence Hartmann kirjoittaa, että Jacques Chirac yritti tässä yhteydessä saada suurvaltojen johtajat vakuuttuneiksi siitä, että Radovan Karadzic on pidätettävä.
She writes that, on that occasion, Chirac had to convince the world leaders that Karadžić had to be caught.
Kirjan kirjoittajan mukaan Bill Clinton olisi tässä yhteydessä vastustanut tätä operaatiota, koska sitä ei voitaisi toteuttaa ilman että Venäjä olisi tietoinen asiasta, sillä se on vastustanut varsin päättäväisesti Bosnian serbien vaikutusvaltaisen johtajan pidättämistä.
She also writes that, at that time, Clinton allegedly expressed opposition on the grounds that such an operation could not be carried out without informing Russia, which was totally opposed to the arrest of the then still-influential Serbian leader of Bosnia.
Tästä syystä Radovan Karadzic on kymmenen vuotta myöhemmin edelleen paossa, ja häntä syytetään yhdessä armeijan komentajan Ratko Mladicin kanssa Bosniassa asuvien islamilaisten ja kroatialaisten siviilien joukkomurhasta ja erityisesti Srebrenican verilöylystä, jossa 8 000 muslimipoikaa ja ‑miestä surmattiin.
Hence Karadžić — 10 years later — is still in hiding and together with his military chief Ratko Mladić he stands accused of having massacred Bosnian, Muslim and Croatian civilians and in particular of having ordered the slaughter at Srebrenica, where 8000 Muslim men and boys were murdered.
Florence Hartmannin mukaan – vaikka hänellä ei olekaan todisteita tästä – Jacques Chirac kertoi hänelle, että Yhdysvallat oli solminut salaisen sopimuksen ja luvannut suojella Radovan Karadzicia helpottaakseen Bosnian sodan päättäneiden Daytonin sopimusten tekemistä.
According to Hartmann she was told by Chirac (although she cannot prove it) that the USA had concluded a secret agreement promising to protect Karadžić in order to facilitate the Dayton agreements which brought the war in Bosnia to an end.
Onko neuvosto tietoinen edellä esitetyistä seikoista tai relevanteista tiedoista, joiden perusteella voidaan täysin tai osittain vahvistaa tai kumota Florence Hartmannin esittämät vakavat syytökset?
Is the Council aware of any significant facts or information which would either confirm or belie — in whole or in part — the serious accusations made by Florence Hartmann?
Aikooko neuvosto ryhtyä toimenpiteisiin näiden syytösten vahvistamiseksi tai kumoamiseksi?
Is the Council intending to take any action in order to seek confirmation or denial of those accusations?
Siitä lähtien, kun entisen Jugoslavian alueen kansainvälinen rikostuomioistuin ICTY perustettiin, EU on aina tukenut täysipainoisesti tuomioistuinta ja tehnyt sen kanssa yhteistyötä, erityisesti sotarikoksista syytettyjen etsinnässä, jotta heidät voitaisiin saattaa oikeuteen Haagissa.
Since the creation of the International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia (ICTY), the EU has always ensured full support and cooperation with the Tribunal, first of all regarding the search for indicted war criminals in order to bring them to justice in The Hague.
Tämä on yksi Daytonin rauhansopimuksen perimmäisistä velvoitteista.
This is one of the fundamental obligations under the Dayton Peace Agreement.
ICTY:n tukemiseksi toimeksiantonsa täytäntöönpanossa neuvosto on hyväksynyt kaksi etsintäkuulutettuihin ja heidän tukiverkostoihinsa kohdistuvaa yhteistä kantaa ja laajentanut niitä vuosittain.
In support of the effective implementation of the mandate of the ICTY, the Council adopted and annually extended two Council Common Positions, focusing explicitly on the fugitives and their supporting networks.
Yhteiset kannat koskevat matkustuskieltoja (yhteinen kanta 2004/293/YUTP, jonka voimassaoloa on viimeksi jatkettu 5.3.2007 hyväksytyllä yhteisellä kannalla 2007/150/YUTP) sekä varojen jäädyttämistä (yhteinen kanta 2004/694/YUTP, jonka voimassaoloa on viimeksi jatkettu 5.10.2006 hyväksytyllä yhteisellä kannalla).
These two legal acts provide measures in the form of a visa ban (Common Position 2004/293/CFSP, its last yearly extension 2007/150/CFSP of 5 March 2007) and asset freeze (Common Position 2004/694/CFSP, its last yearly extension 2006/671/CFSP of 5 October 2006).
Molempia yhteisiä kantoja on tarkistettu säännöllisesti ottaen huomioon tilanteen muuttuminen tiettyjen etsintäkuulutettujen pidättämisen myötä.
Both common positions have been regularly amended, taking into account the developments after the apprehension of certain indicted fugitives.
Länsi-Balkanin alueen osalta neuvosto on toistuvasti todennut neuvoston päätelmissä, että kaikkien alueen maiden ja osapuolten on tehtävä täysimääräistä yhteistyötä ICTY:n kanssa, muun muassa toimittamalla kaikki niiden alueilla vielä olevat sotarikoksista syytetyt nopeasti oikeuden eteen.
Vis-à-vis the region of western Balkans, the Council repeatedly states in Council conclusions that all countries and parties in the region must cooperate fully with ICTY, inter alia through the rapid transfer of all those indicted for war crimes still remaining on their territories.
Neuvosto on myös vahvistanut useaan otteeseen, että kansainvälisen oikeuden velvoitteiden noudattaminen (mm. yhteistyö ICTY:n kanssa) on edelleen EU:n vakautus‑ ja assosiaatioprosessin keskeinen tekijä ja ennakkoedellytys lähentymiselle kohti EU:ta.
It has also reaffirmed on many occasions that respect for international law obligations (ICTY cooperation included) remains an essential element of the EU's stabilisation and association process and a prerequisite for moving towards the EU.
Neuvosto on myös kehottanut Länsi-Balkanin maita osallistumaan edellä mainittuihin toimenpiteisiin.
The Council has also invited the western Balkan countries to align themselves with the abovementioned measures.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4515/07
WRITTEN QUESTION E-4515/07
esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) ja Sergio Berlato (UEN)
by Cristiana Muscardini (UEN) and Sergio Berlato (UEN)
Aihe: Euroopan parlamentin jäsenen Mario Borghezion pidättäminen Brysselissä
Subject: Arrest of the MEP Mario Borghezio in Brussels
Euroopan islamilaistamista vastustavan mielenosoituksen aikana, joka järjestettiin luvatta 11. syyskuuta Brysselissä, Belgian poliisi pahoinpiteli Mario Borgheziota ja muita Euroopan parlamentin jäseniä ja pidätti nämä.
In the course of an unauthorised demonstration against the Islamisation of Europe which took place today in Brussels, Mr Mario Borghezio and other MEPs were maltreated and arrested by the Belgian police.
Nämä tapahtumat ovat niin vakavia, että sen pitäisi aiheuttaa suuttumusta kaikkien niiden keskuudessa, jotka taistelevat päivittäin, kuten osa erään EU:n toimielimen edustajista, perusoikeuksien kunnioittamisen, esimerkiksi ilmaisunvapauden puolesta.
The seriousness of what has occurred should outrage all those members of an EU institution who strive each day to uphold fundamental freedoms such as freedom of speech.
Tämä perustamissopimuksessa taattu oikeus on sisällytetty Euroopan unionin perusoikeuskirjaan ja vahvistetaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisessä yleissopimuksessa.
The right to free speech is guaranteed by the Treaty, enshrined in the EU Charter of Fundamental Rights and confirmed by the UN International Covenant on Civil and Political Rights.