natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopan komission valmistellessa resurssitehokkaan Euroopan etenemissuunnitelmaa juomapakkausten kierrättämisen tehostaminen auttaisi EU:ta luonnonvarojen säästeliäämmässä käytössä.
As the Commission is preparing a roadmap to a resource-efficient Europe, it would be possible to help the EU to use natural resources more sparingly by providing for more effective recycling of beverage packagings.
Useat EU-maat ovat jo ottaneet käyttöön kansallisen panttijärjestelmän juomapakkauksille, millä edistetään muovin ja alumiinin kierrätystä.
Various EU Member States have already introduced national deposit systems for these packagings, promoting the recycling of plastic and aluminium.
Esimerkiksi Suomessa on hyvin toimiva pantillisten pullojen kierrätysjärjestelmä sekä panttiin perustuva metallisten juomatölkkien ja muovisten juomapullojen palautussysteemi.
Finland, for example, has a successful deposit bottle recycling system and a deposit-based return system for beverage cans and plastic beverage bottles.
Maaliskuussa 2005 komissaari Stavros Dimas vastasi esittämääni kirjalliseen kysymykseen, että komissiolla ei ole suunnitelmia EU:n laajuisen panttijärjestelmän kehittämiseksi, mutta se tulee käsittelemään uusia ennaltaehkäiseviä toimia pakkausten ympäristövaikutusten vähentämiseksi kertomuksessa, jonka direktiivi 2004/12/EY vaati sitä esittämään.
In March 2005, Commissioner Stavros Dimas stated in reply to a written question tabled by Satu Hassi that the Commission was not planning to develop an EU-wide deposit system, but that it would devote attention to new preventive measures to reduce the environmental impact of packagings in the report which it was required to submit pursuant to Directive 2004/12/EC.
Direktiivin täytäntöönpanosta 6.12.2006 julkaistu kertomus ei tällaista aloitetta esittänyt.
The report on the implementation of the Directive which was published on 6 December 2006 did not propose any such initiative.
Se katsoi, että esimerkiksi Saksassa pakollinen juomapullojen panttijärjestelmä on aiheuttanut kilpailun vääristymistä EU:n sisämarkkinoilla, sillä se on vaikeuttanut maahantuotujen erimallisissa pulloissa olevien juomien myymistä.
It took the view that, for example, the mandatory deposit system for beverage bottles in Germany had distorted competition on the EU’s internal market, as it had affected sales of beverages in different types of bottle imported into the country.
Ongelma korjaantuisi koko EU:n kattavalla panttijärjestelmällä.
The problem could be solved by means of a deposit system applicable throughout the EU.
EU:n laajuinen pantti voitaisiin luoda materiaalina hyödyntämiskelpoisille metallisille ja muovisille juomapakkauksille, jolloin mistä tahansa EU-maasta ostetun pakkauksen voisi palauttaa toiseen EU-maahan.
A deposit applicable throughout the EU could be established to provide material for recoverable metal and plastic beverage packagings, so that packagings bought in any EU Member State could be returned in any other.
Tämä auttaisi EU:ta saavuttamaan kierrätystavoitteensa.
This would help the EU to attain its recycling targets.
Suomessa pantillisten alumiinitölkkien palautusaste oli vuonna 2010 94 % ja kierrätysmuovipullojen 92 %.
In Finland in 2010 the rates of return were 94% for aluminium cans subject to deposits and 92% for returnable plastic bottles.
Harkitseeko komissio EU:n laajuisen panttijärjestelmän luomista juomapakkauksille?
Will the Commission introduce an EU-wide deposit system for beverage packagings?
Jos ei, mitä muita ehdotuksia sillä on näiden pakkausten kierrätyksen tehostamiseksi EU:n Resurssitehokas Eurooppa -lippulaivahankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi?
If not, what other proposals does it have for rendering the recycling of such packagings more effective in order to attain the targets of the EU’s Resource-Efficient Europe Flagship Initiative?
(7. heinäkuuta 2011)
(7 July 2011)
Pakkauksista ja pakkausjätteistä annettu direktiivi 94/62/EY EYVL L 365, 31.12.1994 . velvoittaa jäsenvaltiot perustamaan asianmukaisia pakkausjätteen keräysjärjestelmiä.
Directive 94/62/EC OJ L 365, 31.12.1994. on packaging and packaging waste (Packaging Directive) is addressed to the Member States which are obliged by its provisions to set up appropriate collection systems for packaging waste.
Direktiivin mukaisesti jäsenvaltiot voivat valita vaatimusten täyttämiseksi asianmukaisimman jätehuoltovaihtoehdon.
The directive allows Member States to choose the most appropriate waste management alternative to achieve its requirements.
Näin ollen jäsenvaltiot voivat vapaasti valita pakkausten keräysjärjestelmät, jotka sopivat parhaiten niiden paikallisiin olosuhteisiin ja erityyppisten pakkausten ja pakattujen tuotteiden kulutus- ja jakelutapoihin
Therefore, Member States are free to establish packaging collection systems which are best suited to their local needs, consumption and distribution patterns of various types of packaging and packaged goods.
Komissio myöntää, että kansallisilla juomapakkausten panttijärjestelmillä voidaan saavuttaa korkeat palautusasteet ja edistää näin puhtaampaa ympäristöä ja resurssitehokkuutta koskevien tavoitteiden saavuttamista.
The Commission acknowledges that national deposit schemes can achieve high return rates for beverage packaging, thus contributing to the objectives of a cleaner environment and resource efficiency.
Kokemukset osoittavat, että joillakin pantittomilla kansallisilla juomapakkausten keräysjärjestelmillä on myös saavutettu korkea kierrätysaste (esimerkiksi Belgiassa ja Alankomaissa).
Experience shows that some national systems operating without deposits have achieved equally high recycling rates for beverage packaging such as in Belgium or in the Netherlands.
Tällä hetkellä komissio ei aio tehdä ehdotusta EU:n laajuisesta panttijärjestelmästä.
At this moment the Commission has no intention to propose on EU‑wide deposit system.
Komissiolla on kuitenkin tällä hetkellä käynnissä pilottihanketta koskeva tutkimus, jossa arvioidaan metallisten juomatölkkien Euroopan laajuisen palautusjärjestelmän vaihtoehtoja ja toteutettavuutta.
However, the Commission is currently running a pilot project study assessing options and feasibility of a European refund system for metal beverage cans.
Tutkimuksen tulosten on määrä valmistua vuoden 2011 loppuun mennessä.
The results of the study are expected end 2011.
Tutkimuksesta on lisätietoja verkkosivulla http://ec.europa.eu/environment/waste/packaging/cans/intro.htm.
For further information on the study please consult the following webpage: http://ec.europa.eu/environment/waste/packaging/cans/intro.htm
Lisäksi komissio kehittää erilaisia lähestymistapoja resurssitehokasta Eurooppaa koskevan EU:n lippulaivahankkeen yhteydessä käytävissä keskusteluissa.
Furthermore, the Commission is currently also pursuing different approaches as part of its current discussions within the EU’s Resource-Efficient Europe Flagship Initiative.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005040/2011
Question for written answer E-005040/2011
Aihe: Itsenäisten ammatinharjoittajien institutionaalinen osallistuminen EU:ssa
Subject: Institutional participation by self-employed workers in the EU
Itsenäiset ammatinharjoittajat ovat olennainen osa EU:n tuotantorakennetta ja työllisyyttä, ja siksi heillä on oltava huomattava asema myös EU:n toimielimissä ja työmarkkinakeskustelussa.
Self-employed workers are a crucial part of the EU production base and workforce and, as such, should also have a meaningful role to play in the European institutions and social dialogue.
Itsenäisten ammatinharjoittajien käsite pitäisi erottaa vähitellen pk-yritysten käsitteestä tehokkaan sosiaali-, työllisyys-, vero- ja koulutuspolitiikan suunnittelemiseksi.
The concept of self-employment should be progressively dissociated from that of SMEs in the drawing-up of effective social employment, taxation or training policies.
Koska itsenäiset ammatinharjoittajat ovat luonnollisia henkilöitä, heidän tarpeensa ja ongelmansa vastaavat hyvin harvoin oikeushenkilöiden tarpeita ja ongelmia.
The needs and problems of self-employed workers — natural persons — very rarely match those of legal entities.
Itsenäistä ammatinharjoittamista ei tule pitää aina yrityksen perustamista edeltävänä vaiheena, myöskään silloin, kun itsenäinen ammatinharjoittaja on yrittäjä, jolla on työnantajan piirteitä.
Self-employment should not necessarily be seen as paving the way towards or as the final step before forming a company, even in the case of self-employed entrepreneurs who, to all intents and purposes, resemble the heads of companies.
Monissa tapauksissa itsenäisessä ammatinharjoittamisessa on kyse ammatillista itsenäisyyttä koskevasta valinnasta, joka ei liity millään tavalla haluun perustaa yritys.
In many cases, self-employment is the conscious choice to go it alone, without any desire to start a company.
Siksi tätä ryhmää varten, jonka osuus EU:n tuotantorakenteesta on 80 prosenttia ja EU:n koko työllisyydestä jopa 60 prosenttia, on suunniteltava erityisiä toimenpiteitä.
Specific measures are therefore needed for this group, which makes up 80 % of the European production base and up to 60 % of total employment in the EU.
Eikö komission mielestä ole hyvin tärkeää taata itsenäisiä ammatinharjoittajia edustavien ammattijärjestöjen osallistuminen EU:ssa ja jäsenvaltioissa käytävään työmarkkinakeskusteluun ja edistää sitä?
Does the Commission agree that it is crucial to promote and ensure the participation of professional associations representing self-employed workers in social dialogue at both European and national level?
Onko komissio tietoinen siitä, että toteutettavien toimenpiteiden, kuten Eurooppa 2020 ‑strategian tehokkuus riippuu pitkälti siitä, missä määrin kaikenlaiset yritykset ja varsinkin itsenäiset ammatinharjoittajat ja mikroyritykset – joiden osuus EU:n kaikista pk-yrityksistä on 90 prosenttia – osallistuvat näihin toimenpiteisiin ja sisäistävät niiden tavoitteet?
Is the Commission aware of the fact that the effectiveness of the measures it takes — such as the EU 2020 strategy — greatly depends on their involving and their objectives being accepted by, all types of business, and particularly self-employed workers and micro-enterprises, which make up 90 % of all SMEs in Europe?
Millaisilla itsenäisille ammatinharjoittajille suunnatuilla erityistoimenpiteillä komissio aikoo edistää paitsi itsenäiseksi ammatinharjoittamiseksi ryhtymistä ja mikroyritysten perustamista myös itsenäisen ammatinharjoittamisen jatkumista ja mikroyritysten säilymistä EU:ssa?
What specific measures, tailored to meet the needs of the self-employed, does the Commission intend to take to promote both entrepreneurship and the continuing success of the self-employed and micro-enterprises in the EU?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005041/2011
Question for written answer E-005041/2011
Aihe: Salainen valtiovarainministereiden kokous Luxemburgissa 6.5.2011
Subject: Secret Finance Ministers meeting in Luxembourg on 6 May 2011
Perjantai-iltana 6. toukokuuta saksalaisen Der Spiegel ‑uutisaikakauslehden välityksellä levisi huhu, että euromaiden valtiovarainministerit olivat pitäneet Luxemburgissa kriisikokouksen, jossa keskusteltiin Kreikan velkakriisin pahenemisesta sekä – ilmeisesti – Kreikan mahdollisesta erosta yhteisvaluutta eurosta.
On the evening of Friday 6 May 2011, a rumour spread via the German news magazine Der Spiegel that eurozone Finance Ministers were holding a crisis meeting somewhere in Luxembourg to discuss the worsening Greek debt crisis and — allegedly — a possible Greek exit from the common currency, the euro.
Kreikan hallitus on sittemmin itsepintaisesti kiistänyt, että Kreikka olisi pohtinut tällaista.
The Greek Government has since strenuously denied that Greece considered this option.
Saman Junckerin tiedetään sanoneen, että ”tiukassa paikassa on turvauduttava valheeseen”.
This is the same Jean-Claude Juncker who is known to have said that ‘when the going gets tough, you have to lie’.
Tässä yhteydessä lisättäköön vielä, että kyseiseen kokoukseen ei ollut kutsuttu kaikkia euromaita vaan ainoastaan suuret EU:n jäsenvaltiot.
It should be added in this context that not all the countries in the euro were invited to the meeting, only the larger EU Member States.
Voiko neuvosto vahvistaa, että Luxemburgissa pidettiin kokous kyseisenä perjantaina, ja voiko neuvosto siinä tapauksessa selventää, mitä kokouksen esityslistalla oli – myös sitä, pitävätkö Der Spiegel ‑lehden tiedot Kreikan eroamisesta euroyhteistyöstä paikkansa?
Can the Council confirm that a meeting took place in Luxembourg that Friday and, if so, could the Council shed light on what items were on the agenda — inter alia whether the information from Der Spiegel about Greece withdrawing from the Eurogroup is a hoax?
Viittaan artikkeliin ”Attack mount against ’master of lies’ Juncker” osoitteessa http://euobserver.com/9/32294.
Reference is made to the following article ‘Attacks mount against “master of lies” Juncker’ http://euobserver.com/9/32294.
Neuvosto ei kommentoi jäsenvaltioiden keskenään pitämiä kokouksia eikä sille tiedoteta virallisesti näissä kokouksissa käsitellyistä asioista.
The Council does not comment on meetings held between some of its Member States and is not formally informed on the issues discussed in those meetings.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005042/2011
Question for written answer E-005042/2011
Aihe: Euroopan talouden markkinailmapiiri-indikaattori
Subject: European Economic Sentiment Indicator
Mikä on komission kanta siitä, että Irlanti on ainoa EU:n jäsenvaltio, joka ei ole esittänyt Euroopan talouden markkinailmapiiriä kuvaavan indikaattorin lukuja vuoden 2008 puolenvälin jälkeen?
What is the Commission’s view concerning the fact that Ireland — alone among EU Member States — has not presented figures for the European Economic Sentiment Indicator since mid‑2008?
Mitä mieltä komissio on tiedonpuutteen mahdollisista kielteisistä vaikutuksista?
What does the Commission view as the potential negative implications of this knowledge gap?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005043/2011
Question for written answer E-005043/2011
Aihe: Kansalaisjärjestöille annettu EU:n rahoitus (a)
Subject: EU funding of NGOs (a)
Ovatko seuraavat organisaatiot saaneet varoja Euroopan komissiolta vuodesta 2007 lähtien, ja jos ovat, kuinka paljon ja millä ajanjaksolla?
Have any of the following organisations received money from the European Commission since 2007, and if so how much and over what period of time?
Heinrich Böll Stiftung, Bryssel —
Heinrich-Böll-Stiftung Brüssel —
Friedrich Naumann Stiftung, Bryssel —
Friedrich-Naumann-Stiftung Brüssel —
Friedrich Ebert Stiftung, Bryssel —
Friedrich-Ebert-Stiftung Brüssel —
Konrad Adenauer Stiftung, Bryssel —
Konrad-Adenauer-Stiftung Brüssel —
Euroopan politiikan tutkimuskeskus (CEPS) —
CEPS — Centre for European Policy Studies —
Euroopan kuluttajaliitto (BEUC) —
European Consumer Organisation — BEUC —
Tuottajajärjestöjen keskusjärjestö (COPA) —
COPA — Committee of Professional Agricultural Organisations —
Vapaiden ammattiyhdistysten kansainvälinen liitto
International Confederation of Free Trade Unions
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005044/2011
Question for written answer E-005044/2011
Aihe: Raakamaidon tuotanto ja myynti EU:ssa ja Irlannissa
Subject: Raw milk production and sale in the EU and Ireland
Muutaman viime vuoden aikana terveyteen ja makuun liittyvien syiden vuoksi raakamaitoa ostavien kuluttajien määrä on kasvanut huomattavasti.
There has been a noticeable rise in the number of consumers seeking to purchase raw milk for health and taste reasons over the past few years.
Tällä hetkellä raakamaitoa saa myydä tiloilla ja vähittäiskaupassa joissakin jäsenvaltioissa ja myynti on täysin yhdenmukaista kyseisten jäsenvaltioiden terveys- ja turvallisuusvaatimusten kanssa.
At present on-farm and retail sales of raw milk are permitted in a number of Member States and are fully compliant with health and safety criteria in these Member States.
Tutkimuksissa on yhä useammin saatu todisteita raakamaidon eduista, ja EU:ssa hiljattain tehdyissä tutkimuksissa raakamaito tunnistettiin tärkeäksi tekijäksi lasten allergioiden, rohtumien ja astman riskien vähentämisen kannalta.
Research increasingly demonstrates the benefits of raw milk, and recent studies carried out in the EU identified raw milk as a strong factor in reducing the risk of allergies, eczema and asthma in children.
Vaikka aiemmin oltiin huolissaan raakamaidon terveellisyydestä ja turvallisuudesta, maanviljelijöiden noudattamat entistä kovemmat vaatimukset, testaukset ja tiukat tarkastukset ovat vähentäneet riskejä huomattavasti.
While there were health and safety concerns with raw milk in the past, the higher standards, testing and strict inspections that farmers adhere to lower the risks substantially.
Pelkästään Irlannissa yli 100 000 kuluttajaa pystyy tällä hetkellä saamaan raakamaitoa joka päivä.
In Ireland alone over 100 000 consumers currently have access to raw milk on a daily basis.
Kaikilla kuluttajilla pitäisi kuitenkin olla vapaus valita ja mahdollisuus ostaa kyseistä hyödyllistä ja terveellistä luonnontuotetta.
However, all consumers should have the freedom of choice and opportunity to purchase this beneficial and healthy natural product.
Mikä on komission kanta pastöroimattoman maidon tuotannosta ja myynnistä EU:ssa?
What is the Commission’s position on the production and sale of unpasteurised milk in the EU?
Aikooko komissio laatia pöytäkirjan, joka koskee pastöroimattoman maidon tuotannon ja myynnin parhaita käytäntöjä EU:ssa?
Does the Commission intend to draw up a protocol for best practice for the production and sale of unpasteurised milk in the EU?
Mihin toimenpiteisiin komissio voi ryhtyä auttaakseen maanviljelijöitä ja tarjotakseen heille joustavuutta ja tukea, jotta he voivat tuoda tuotetta markkinoille ja vastata kuluttajien kysyntään?
What measures can the Commission put in place to assist farmers and give them the flexibility and support to bring this product to the market and meet a demand that is there from consumers?
Mikä on komission kanta siitä, että tietyissä jäsenvaltioissa kuluttajilta on evätty mahdollisuus ostaa pastöroimatonta maitoa?
What is the Commission’s position on consumers in certain Member States being deprived of the opportunity to purchase unpasteurised milk?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005045/2011
Question for written answer E-005045/2011
Aihe: Matkapuhelimen käyttö ajon aikana
Subject: Mobile phone use when driving
Matkapuhelimen käyttö häiritsee merkittävästi ajamista, ja tutkimusten mukaan matkapuhelinta ajon aikana käyttävillä kuljettajilla on neljä kertaa suurempi todennäköisyys joutua onnettomuuteen.
Mobile phone use is a significant generator of distracted driving and studies indicate that drivers using a mobile phone are four times more likely to be involved in an accident.
Matkapuhelimen käytön rajoittamiseksi ajon aikana on suunniteltu erilaisia kansainvälisiä lainsäädäntötoimia rikostutkinnasta saatujen vähäisten tietojen perusteella, jotta voidaan mitata niiden tehokkuutta matkapuhelinten käytön rajoittamiseksi ja vaikutusta onnettomuusasteisiin rajoittamisen seurauksena.
There are various legislative measures internationally designed to reduce mobile phone usage while driving with little hard data to gauge their effectiveness in reducing mobile phone usage and their subsequent impact on accident levels.
Miten komissio suhtautuu matkapuhelimen käyttöä ajon aikana koskevaan Euroopan unionin yhdenmukaiseen kantaan?
What is the Commission’s standpoint on a consistent EU position on mobile phone use while driving?
Aikooko komissio tehdä toteutettavuus- ja vaikutustutkimuksia matkapuhelimen käyttöä ajon aikana rajoittavien toimenpiteiden tehokkuuden mittaamiseksi?
Does the Commission intend to undertake feasibility and impact studies to gauge effective measures aimed at curbing mobile phone use while driving?
Onko komissio suunnitellut matkapuhelimen käytöstä ajon aikana aiheutuvien vaarojen korostamista yleisesti?
Does the Commission have any plans to publicly highlight the dangers of mobile phone use while driving?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005046/2011
Question for written answer E-005046/2011
Aihe: Verkkosivujen käytettävyyden yhdenmukaistaminen
Subject: Harmonising web accessibility
Euroopan digitaalistrategiassa todetaan, että kaikkien julkisen sektorin verkkosivujen pitäisi olla esteettömiä vuoteen 2015 mennessä.
The Digital Agenda for Europe states that all public websites should be accessible by 2015.
Koska yhä useampia julkisia palveluita tarjotaan verkossa sen kustannustehokkuuden vuoksi, verkkosivujen käytettävyyden varmistamisesta on tulossa erittäin tärkeä kysymys.
As more and more public services are delivered online, because it is cost‑effective to do so, ensuring web accessibility is becoming a pressing issue.
Kun otetaan huomioon kyseinen tarve ja se, että alan markkinat hajaantuvat yhä enemmän, mikä puolestaan luo oikeudellista epävarmuutta, miten komissio aikoo yhdenmukaistaa verkkosivujen käytettävyyttä koskevat vaatimukset varmistaakseen, että kaikki julkiset verkkosivut ovat todellakin esteettömiä vuoteen 2015 mennessä?
Given this need and the growing market fragmentation in this area, which creates legal uncertainty, how is the Commission planning to harmonise web accessibility requirements in order to ensure that all public websites are indeed accessible by 2015?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005047/2011
Question for written answer E-005047/2011
Aihe: Tuonti Japanista ja Euroopan kansalaisten turvallisuus
Subject: Imports from Japan and the safety of EU citizens
Viime maaliskuussa Fukushimassa sattuneen ydinonnettomuuden jälkeen Japanista tuotujen tuotteiden, erityisesti eläin- ja kasviperäisten elintarvikkeiden, mahdollinen saastuminen herättää suurta huolestuneisuutta eurooppalaisessa julkisessa mielipiteessä.
EU citizens have become very concerned about the possibility that Japanese exports to the EU, particularly goods of animal and plant origin, may be contaminated following the nuclear accident at the Fukushima plant in March 2011.
Euroopan unioni onkin toteuttanut toimenpiteitä taatakseen kansalaisten maksimaalisen turvallisuuden näiden riskien osalta.
The EU has therefore taken measures to ensure, as far as possible, the safety of its citizens.
Rahti (kaivutyössä käytettävät koneet) ei ollut saastunut.
Its cargo (excavating machines) was not contaminated.
Onko Euroopan komissiolla tiedossaan muita cesium 137 -pitoisuuksien havaintoja Euroopan unionista?
Is the Commission aware of any other cases of caesium-137 contamination in the EU?
Voiko komissio kertoa, koskevatko tällä hetkellä voimassa olevat toimenpiteet, joilla on määrä varmistaa Euroopan kansalaisten maksimaalinen suojelu säteilysaasteelta, yhtä lailla kauppatavaran kuin konttien mahdollista saastumista?
Do the current measures which aim to guarantee EU citizens a maximum degree of protection against contamination address the possibility that goods as well as containers may be contaminated?
Lopuksi, voiko komissio näiden uusien tekijöiden osalta kertoa, aikooko se vahvistaa nykyisiä toimenpiteitä, joilla on määrä suojella Euroopan kansalaisia radioaktiiviselta saastumisvaaralta Japanista tulevan tuonnin osalta?
In light of these developments, does the Commission intend to strengthen the current measures so as to protect EU citizens against potential radioactive contamination caused by imports from Japan?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005049/2011
Question for written answer E-005049/2011
Paolo De Castro (S&D) , Gianni Pittella (S&D) , Mario Pirillo (S&D) ja Andrea Cozzolino (S&D)
Paolo De Castro (S&D) , Gianni Pittella (S&D) , Mario Pirillo (S&D) and Andrea Cozzolino (S&D)
Aihe: Tulvat Campanian alueella
Subject: Floods in Campania
Viime syksynä poikkeuksellisen vakavat tulvat koettelivat useita Campanian alueita, etenkin Salernon maakunnassa.
Last autumn, very serious floods hit various areas in Campania, particularly in the province of Salerno.