natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kuka heidät on palkannut ja kuka on tarkistanut heidän asiakirjansa?
Who organised their recruitment and who checked the documentation justifying their appointment?
Ovatko EU:n jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset myöntäneet heidän rekrytointia varten esittämänsä asiakirjat (todistukset, henkilöllisyystodistukset, passit jne.), ja onko heidän yliopistojen tutkintotodistuksensa ja muut todistuksensa myönnetty EU:n tunnustamissa yliopistoissa ja oppilaitoksissa?
Was the documentation submitted in support of their applications (certificates, identity papers, passports, etc.) issued by official authorities of an EU Member State and have their university degrees and other diplomas been awarded by universities and other educational establishments recognised by the EU?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0178/07
WRITTEN QUESTION E-0178/07
Aseelliset ryöstöt ovat viime aikoina, erityisesti joulukuussa 2006, lisääntyneet Kreikassa valtavasti.
There has been a sharp rise in the number of armed robberies in Greece recently, particularly during December 2006.
Kreikan poliisin edustaja Stathis totesi NET-televisiokanavalla (28. joulukuuta 2006 esitetyssä aamulähetyksessä), että viiden miljoonan asukkaan Attikassa päivystävien poliisiautojen määrä on vajaa 100, mikä merkitsee, että 50 000:ta Attikan asukasta kohti ei ole edes yhtä poliisiautoa(!).
A spokesman for the Greek police, Mr Stathis, told the television station NET (morning programme of 28 December 2006) that, in Attica with a population of 5 million, the total number of patrol cars per shift ‘is close to 100’, which means that there is not even 1 patrol car per … 50 000 of the population in Attica (!).
Poliisin ammattiyhdistysjohtajien mukaan Kreikan viiden miljoonan asukkaan pääkaupungissa on vain 20 päivystävää poliisiautoa (!).
Police trade unionists talk of a mere 20 patrol cars per shift (!!) for the Greek capital of 5 million inhabitants.
Mitkä ovat Kreikan rikollisuusluvut vuodesta 1991 tähän päivään mennessä?
What are the figures for crime in Greece from 1991 to the present day?
Kuinka monta poliisia 100:aa asukasta kohti Kreikassa ja muissa (väestöltään vertailukelpoisissa) EU-maissa, kuten Belgiassa, Hollannissa ja Portugalissa on?
What is the number of police officers per 100 inhabitants in Greece and in other EU Member States with comparable populations, such as Belgium, the Netherlands and Portugal?
Onko EU vastuussa Kreikan poliisin ajoneuvojen riittämättömästä määrästä esimerkiksi sen vuoksi, että niiden hankkimista ei yhteisrahoiteta?
Is the EU responsible for the inadequate number of Greek police patrol cars because it has not co-financed their purchase, for example?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0179/07
WRITTEN QUESTION E-0179/07
Aihe: Pireuksen satamaa symboloivan patsaan varkaus
Subject: Theft of a statue and symbol of Piraeus
Pireus on nykyään Kaakkois-Välimeren suurin satama ja sen historia ulottuu tuhansien vuosien päähän.
Piraeus is now the biggest port in the south-eastern Mediterranean, with a history spanning thousands of years.
Sataman suulla sijaitsi kuuluisa ”Pireuksen leijona”, upea patsas, joka antoi tälle Kreikan satamalle myös nimen ”Porto Leone”.
At the entrance to the port once stood the famed ‘Lion of Piraeus’, a splendid statue, which also gave the name ‘Porto Leone’ to this Greek port.
Morosini varasti kyseisen leijonan vuonna 1688 ja se siirrettiin Venetsiaan, jossa se edelleen sijaitsee tämän italialaisen kaupungin laivastotukikohdan saarella.
In 1688, the Lion was stolen by Morozini and taken to Venice, where it remains today on an islet in the naval dockyard of that Italian city.
Tämän historiallisen patsaan palauttamista paikkaan, johon se kuuluu, vaaditaan yleisesti, ja tätä ajavat tahot, joiden jäsenmäärät nousevat tuhansiin.
Demands for the return of this historic statue to the site where it belongs have been made from all quarters, with the support of organisations whose members number in their thousands.
Miten tämä varastettu patsas voitaisiin palauttaa Pireukseen, yhteen Euroopan vanhimmista ja historiallisesti merkittävimmistä satamista?
How can this stolen statue be returned to Piraeus, one of the oldest and most historic ports in Europe?
Onko nykypäivän EU:n hengen ja sen jäsenvaltioiden välisten moitteettomien suhteiden mukaista, että edellä mainittu patsas jää ikuisiksi ajoiksi vieraaseen kaupunkiin, johon se päätyi surullisenkuuluisan onnenonkijan kylmäverisen varkauden seurauksena?
Is it consistent with the spirit of the present-day EU and the relations which should exist between its Member States for the above statue to remain in a foreign city, where it has stood since its cold-blooded theft by a notorious adventurer?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0180/07
WRITTEN QUESTION E-0180/07
Aihe: Omaisuutta koskeva laki Turkissa
Subject: Law on property deeds in Turkey
Vastauksessaan aiempaan kysymykseeni (E‑4452/06), jonka aiheena oli omaisuutta koskeva Turkin laki numero 5444/2006, komissio hyväksyi sen, että Turkissa vierasmaalaisten välillä syntyneiden kiinteistöjen perimiseen liittyvien kiistojen ratkaiseminen pohjautuu vastavuoroisuusperiaatteen soveltamiseen, mutta komissio ei ota kantaa siihen tosiasiaan, että mikäli Turkin tuomioistuimet katsovat, että vastavuoroisuuden edellytykset eivät täyty, kuolinpesä on likvidoitava.
In its answer to my previous question (E‑4452/06) on Law No 5444/2006 concerning property deeds in Turkey, the Commission accepts the reciprocity principle as the basis for the settlement of disputes concerning the inheritance of real estate by foreign nationals in Turkey but does not comment on the fact that, where the Turkish courts rule that the conditions of reciprocity are not met, the estate is subject to compulsory liquidation.
Komissio toteaa erityisesti, että se ei pidä vastavuoroisuutta syrjimisenä, koska samassa tilanteessa olevia henkilöitä kohdellaan samalla tavalla.
In particular, the Commission states that it ‘considers that reciprocity is not discrimination, as it entails similar treatment to similar situations.’
Komission näkemys on kuitenkin vastoin Euroopan ihmisoikeussopimuksen ensimmäisen lisäpöytäkirjan 1 artiklaa, joka koskee oikeutta omaisuuteen ja sitä kautta oikeutta perintöön.
That view, however, is contrary to Article 1 of the first Protocol to the European Convention on Human Rights — to which Turkey is a signatory — which protects the right to property and, therefore, the right to inheritance.
Katsooko komissio, että vastavuoroisuusperiaatteeseen vetoaminen ja vierasmaalaisten kansalaisten perimän omaisuuden likvidointikäytäntö Turkissa ovat vastoin ihmisoikeuksien suojelua koskevia sopimuksia ja Kööpenhaminan poliittisia kriteereitä?
Does the Commission consider that invoking the reciprocity principle, and the practice of liquidating estates inherited by non-Turkish citizens in Turkey are contrary to the conventions on the protection of human rights and the Copenhagen political criteria?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0181/07
WRITTEN QUESTION E-0181/07
Aihe: Komission henkilöstön vuosittaiset matka- ja majoituskustannukset Strasbourgissa
Subject: Annual cost of Commission staff travel and accommodation in Strasbourg
Kuinka paljon Euroopan komissio käyttää kuukausittain rahaa Strasbourgiin yhdeksi viikoksi joka kuukausi matkustavan henkilökuntansa matka- ja majoituskustannuksiin kyseisistä matkoista aiheutuvat hallinnolliset kustannukset sekä laitteiden ja asiakirjojen siirtämisestä aiheutuvat kustannukset mukaan lukien?
What is the total amount of money spent each month by the European Commission on the travel and accommodation costs of Commission staff who transfer to Strasbourg for one week of each month, including the administration costs of the transfer and the cost of transferring equipment and documents?
Voiko komissio ilmoittaa kyseiset kustannukset viideltä viime vuodelta jaotellen ne kutakin pääosastoa eli kutakin komission jäsentä ja tämän henkilökuntaa kohti?
Please provide costs for the last five years, with a breakdown by Directorate-General, i.e. Commissioner and his/her staff.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0182/07
WRITTEN QUESTION E-0182/07
Maltalla ennakkoon maksavien, niin kutsuttujen prepaid-asiakkaiden osuus matkapuhelinasiakkaista on suuri.
Malta has a high percentage of prepaid customers in terms of mobile subscribers.
Kyseisten asiakkaiden on yleensä ostettava puheajan latauskortteja etukäteen voidakseen käyttää matkaviestintäpalveluita.
These prepaid customers normally have to buy top-up cards in advance to benefit from mobile telephony services.
Maltan molemmat matkapuhelinoperaattorit rajoittavat kuitenkin puheajan voimassaoloaikaa, mikä vaihtelee 10 ja 360 päivän välillä riippuen latauslipukkeesta maksetusta hinnasta.
However, the two mobile operators only allow a time window which can vary from 10 days to 360 days depending on the price that is paid for such a top-up voucher.
Vaikka on myönnettävä, että on sovellettava kohtuullista aikarajoitusta sen varmistamiseksi, että kuluttaja voi hyödyntää ostamansa palvelun, katsooko komissio, että yhtäällä etukäteen palvelusta maksaminen ja toisaalta mahdollisuus käyttää palvelua vain hyvin lyhyen ajan on vastoin sähköisen viestinnän puitedirektiiviä?
While acknowledging that there has to be a reasonable timeframe to ensure that the credit purchased by a consumer can be used, does the Commission think that paying in advance for a service and only getting a very short time window goes counter to the electronic communications framework?
Miten puitedirektiivissä kyseinen ongelma on otettu huomioon?
How does the framework cater for such a problem?
Mikäli puitedirektiivissä ongelmaan ei ole varauduttu, tarkastellaanko tätä kysymystä sen parhaillaan käynnissä olevan uudelleenarvioinnin yhteydessä?
If it does not, is this matter being considered for the review currently under way?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0183/07
WRITTEN QUESTION E-0183/07
Aihe: Chagosin saaristo
Subject: Chagos Archipelago
Jos katsoo, mihin toimenpiteisiin Euroopan unioni voi mahdollisesti ryhtyä tilanteen korjaamiseksi?
If so, what action can the European Union take, if any, to rectify the situation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0184/07
WRITTEN QUESTION E-0184/07
esittäjä(t): Raül Romeva i Rueda (Verts/ALE) ja Cem Özdemir (Verts/ALE)
by Raül Romeva i Rueda (Verts/ALE) and Cem Özdemir (Verts/ALE)
Aihe: Eurooppalaisten yritysten vastuu Argentiinassa ja Uruguayssa
Subject: Liability of European companies in Argentina and Uruguay
Selluloosamassaa valmistavat espanjalainen Ence-yhtiö ja suomalaiseen metsäteollisuuskonserniin kuuluva Botnia neuvottelivat sopimuksen vuonna 2002.
In 2002 an agreement was negotiated between the Spanish company Ence and the Finnish industrial group Botnia, manufacturers of cellulose pulp.
Yritykset aloittivat tehtaiden rakentamisen Uruguay-joelle, joka sijaitsee Uruguayn ja Argentiinan rajalla.
The two companies then began to build plants on the international waters of the River Uruguay.
Sieltä on matkaa Uruguayssa sijaitsevaan 23 000 asukkaan Fray Bentosin kaupunkiin neljä kilometriä ja Argentiinassa sijaitsevaan 90 000 asukkaan Gualeguayachùn kaupunkiin 12 kilometriä.
This river is situated on the frontier between Uruguay and Argentina; the towns of Fray Bentos in Uruguay (population 23 000) and Gualeguayachù in Argentina (population 90 000) are respectively 4 and 12 km away.
Selluloosatehtaiden rakentaminen on aiheuttanut yhteiskunnallisen ja diplomaattisen kiistan, jolla on ollut yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia kummankin kaupungin asukkaisiin.
Construction of the cellulose factories has caused a social and diplomatic dispute which has had social and economic repercussions for the people living in these two towns.
Ongelman ratkaisemiseksi molemmat maat ovat kääntyneet Maailmanpankin alaisen Kansainvälisen rahoitusyhtiön, Haagin kansainvälisen tuomioistuimen ja Amerikan ihmisoikeustuomioistuimen puoleen.
To solve the problem the two countries turned to the World Bank’s International Financial Society, the International Court of Justice in The Hague and the Inter-American Court of Human Rights; they also appealed to the the Mercosur disputes settlement system.
Ne ovat käyttäneet myös Mercosurin riitojenratkaisujärjestelmää.
None of these actions resulted in settling the dispute.
Aikooko komissio tehdä selvityksen näiden yritysten toiminnan yhteiskunnallisista ja ympäristövaikutuksista?
Will the Commission be carrying out a study of the social and environmental impact in connection with these companies’ activities?
Aikooko komissio sisällyttää Mercosur-assosiaatiosopimukseen luvun, jossa käsitellään ympäristönormien noudattamista?
Has the Commission made plans to include in the association agreement with Mercosur a chapter concerning compliance with environmental standards?
Onko olemassa valvonta‑ ja seurantamekanismeja, jotka koskevat näiden yhtiöiden Uruguayssa käyttämän klooridioksidiin perustuvan ECF-valkaisun käyttöä?
Are there inspection and surveillance mechanisms for the application of ECG technology, a method based on chlorine dioxide, which is being used by these companies in Uruguay?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0185/07
WRITTEN QUESTION E-0185/07
esittäjä(t): Pier Antonio Panzeri (PSE)
by Pier Antonio Panzeri (PSE)
Aihe: Dorel Italian tuotantolaitokset Telgatessa (Bergamo)
Subject: The Dorel Italia SpA factory at Telgate (Bergamo, Italy)
Telgatessa, Bergamossa toimiva Dorel Italia on ilmoittanut päättäneensä muuttaa Bergamon yksikkönsä teollisuusyrityksestä kaupan alan yritykseksi.
Dorel Italia SpA has announced its decision to convert its Telgate (Bergamo) factory into a trading company.
Uudelleenjärjestelysuunnitelman mukaan Dorel Italia lopettaa tuotannollisen toiminnan (lastentarvikkeita lastentuoleista lastenrattaisiin ja hoitoalustoista kylpyammeisiin) ja siitä tulee muualla tuotettujen tavaroiden logistinen, kaupallinen ja hallinnollinen keskus Italian markkinoille.
According to the reorganisation plan the factory is to cease production (of large items used in child-rearing — from child seats to pushchairs, from baby-changing tables to baby baths) and to evolve into a commercial and administrative logistics centre supplying the Italian market with products manufactured elsewhere.
Kuten yhtiön ja ammattiliittojen kokouksessa 23. marraskuuta 2006 ilmoitettiin, myös Telgaten tehdasta koskeva liiketoimintasuunnitelma on osa Dorel Francen, joka on kanadalaisen Dorel Industriesin lastentarvikkeista vastaava yksikkö Euroopassa, valmistelemaa Euroopan tuotantorakenteen uudelleenjärjestelyä.
As was made clear at the meeting between the company and the trade unions on 23 November 2006, the industrial plan (which covers the Telgate site) is part of the projected reorganisation of Dorel's European manufacturing structure which has been worked out by Dorel France — the company responsible within Europe for the ‘juvenile’ (child-rearing equipment) division of the Canadian Dorel Industries group.
Näin raju päätös lopettaisi monivuotisen ja merkittävän valmistustoiminnan Telgatessa ja uhkaisi aiheuttaa dominovaikutuksen muihin alueen teollisuuslaitoksiin.
such a drastic decision would lead to the cessation of a major traditional manufacturing activity in the Telgate area and might have a ‘domino effect’ on other industries in the region; —
Päätöksessä, jonka syynä on melko varmasti vaatimus siirtää tuotantoa suurempien voittojen saamiseksi, ei ole otettu huomioon alueen tarpeita ja niiden sadan perheen tulevaisuudennäkymiä, joita asia koskee.
such a step (which is almost certainly prompted by the company's need to relocate in order to achieve higher operating margins) does not take into account the region's needs or the prospects for the 100 families involved,
Mihin toimiin se aikoo ryhtyä Dorel Italian Telgaten tehtaan työntekijöiden puolustamiseksi?
What action does the Commission intend to take in order to protect Dorel Italia SpA's Telgate workers?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0186/07
WRITTEN QUESTION E-0186/07
Aihe: Kuuba ja lähetystön päällikön valtuuskirjan esittäminen
Subject: Cuba — Presentation of Head of Delegation's credential
Tähän päivään mennessä ei ole vahvistettu päivämäärää valtuuskirjan esittämiselle Havannassa toimivan asiainhoitajan ponnisteluista huolimatta ja vaikka useaan otteeseen on annettu ymmärtää, että seremonia järjestetään aivan pian.
So far, the date for presenting credentials has not been fixed, despite the efforts of the chargé d'affaires in Havana and the indications given on various occasions that the ceremony was imminent.
Onko tässä kysymyksessä tapahtunut edistystä?
Has there been any development with regard to this situation?
Onko komission Havannan lähetystön päällikön valtuuskirjan esittämisen päivämäärä jo vahvistettu?
In other words, has a date already been established for the presentation of credentials by of Delegation? —
Mikä on komission Havannan lähetystön päällikön valtuuskirjan esittämisen tärkeys‑ ja kiireellisyysaste ottaen huomioon Kuuban nykyisen poliittisen tilanteen?
What priority and urgency does the Commission attach to the presentation of these credentials, in the light of the present political situation in Cuba? —
Mihin toimiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä tilanteen ratkaisemiseksi?
What efforts has it made or is it going to make in order to regularise the situation? —
Ovatko Kuuban viranomaiset esittäneet selitystä viivästymiselle?
Have the Cuban authorities provided any justification for the delay? —
Miten komissio tulkitsee ja kommentoi tilannetta?
How does the Commission interpret the situation, and what are its comments thereon?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0189/07
WRITTEN QUESTION E-0189/07
Aihe: Kreikalle myönnettyjen EU:n varojen jättimäiset menetykset
Subject: Astronomical losses of EU funds for Greece
Kreikan lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan MOD (yhteisön tukikehyksen hallinnon organisointiyksikkö) ennustaa, että yhteisön kolmannesta tukikehyksestä menetetään 4 963 miljardin euron määrärahat, ja on kirjannut 152 hanketta, arvoltaan yhteensä 10 935 miljardia euroa, joita luonnehditaan siirtymähankkeiksi, koska ne on aloitettu yhteisön kolmannen tukikehyksen aikana ja ne on määrä saattaa päätökseen yhteisön neljännen tukikehyksen aikana.
According to Greek press reports, the organisation and management unit expects Greece to lose EUR 4.963 billion from the third CSF and it has also recorded 152 projects with a total value of EUR 10.935 billion described as ‘bridge projects’ because they were launched under the third CSF and are due to be completed under the fourth CSF.
Varojen käyttöönotosta vastaavat poliittiset johtajat viittaavat usein lausumiinsa, joiden mukaan jos kaikki sopimukset käytettävissä olevien yhteisön varojen osalta allekirjoitetaan joulukuuhun 2008 mennessä, EU:n varoja ei missään tapauksessa menetetä.
The political leaders responsible for the take-up of funds often say that if they sign all the contracts for available Community resources up to December 2008, then no EU funds will be lost.
Onko näitä hankkeita koskevat sopimukset tehtävä joulukuuhun 2008 mennessä vai onko hankkeet saatettava päätökseen siihen mennessä, jotta EU:n varoja ei menetetä?
Do contracts for these projects have to have been completed — or merely signed — by December 2008 if they are not to lose EU funds?
Onko edellä mainittu MOD:n arvio jättimäisestä, noin viiden miljardin euron yhteisön varojen menetyksestä realistinen?
Is the above forecast by the organisation and management unit about the astronomical losses of Community funds amounting to almost EUR 5 billion realistic?
Onko komissio vastuussa tästä?
Is the Commission responsible?
Oliko komission ajatus laatia niin sanottuja siirtymähankkeita, jotka herättävät sekaannusta sekä yhteisön kolmannen tukikehyksen varojen käyttöönoton että yhteisön neljännestä tukikehyksestä käytettävissä olevien varojen osalta?
Were these ‘bridge projects’ which cause confusion in respect of the take-up of funds from the third CSF and the available funds for the fourth CSF the Commission's idea?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0190/07
WRITTEN QUESTION E-0190/07
Aihe: Pankkien kreikkalaisiin kuluttajiin kohdistamat laittomat rasitteet
Subject: Illegal charges imposed by banks on Greek consumers
Eleftherotipia-sanomalehden julkaiseman artikkelin mukaan (8.1.2007) tietyt kreikkalaispankit perivät luottokorteilta erittäin suuria korkoja Kreikan raha-asiain komitean vuonna 1972 tekemän päätöksen perusteella.
The Greek newspaper Eleftherotypia reported on 8 January 2007 that some Greek banks are invoking a decision of the Greek Monetary Committee of 1972 to charge exorbitant interest on credit cards.
Kreikan keskuspankki myöntää, että koron laskeminen luottokortin kokonaissaldon perusteella kuukausierän vähentämisen jälkeen jäljelle jäävän määrän asemesta on vastoin hyvän kauppatavan periaatetta, mutta katsoo, että sillä ei ole toimivaltaa puuttua asiaan ja kehottaa kääntymään alueellisen kehityksen ministeriön puoleen.
The Bank of Greece recognises that calculating the interest on the overall balance of the credit card instead of the amount remaining after payment of the monthly payment is contrary to fair trading practice, but declares itself incompetent to intervene and refers the matter to the Greek Ministry of Development.
Nykyisen lainsäädännön mukaan kortinhaltijalta, joka maksaa osan luotostaan (tai vähimmäiserän), veloitetaan vakiokorko kulloisenkin luoton määrästä siitä päivästä lähtien, jolloin pankki maksoi summan ja veloittaa tiliä, suorituspäivään saakka.
According to existing law, a cardholder who settles part of his debt (or makes the minimum payment) is charged with the standard interest on whatever sum is due from the date on which the bank disbursed the amount and debited it to the account up to the date of settlement.
Tämä merkitsee, että jos kuluttaja käyttää luottokorttiaan ostaakseen esimerkiksi 1 000 euron arvoisen tuotteen ja koko luoton maksamisen asemesta maksaa 999 euroa, häneltä peritään korkoa yhdeltä kuukaudelta koko 1 000 eurolta (!).
This means that if a consumer uses his credit card for the purchase of a product worth, for example, EUR 1 000 and, if instead of settling the entire bill, pays EUR 999, then he will be charged with monthly interest on the entire EUR 1 000 (!).
Pankki toimii siis samalla tavoin riippumatta siitä, maksaako kortinhaltija vähimmäiserän vai 99 prosenttia luotostaan.
Essentially this means that the bank makes no distinction whether a cardholder pays the minimum amount or 99 % thereof.
Tämän toimintatavan vuoksi kuluttajille luottokorttien käytöstä aiheutuva korkotaakka on erityisen raskas, koska useimmat kuluttajat tyytyvät maksamaan vain vähimmäiserän.
This increases the oppressive burden of interest rates for consumers for using credit cards, since of course most of them merely pay the minimum amount.
Onko tämä säännös EU:n lainsäädännön mukainen?
Will the Commission say whether this is compatible with EU legislation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0191/07
WRITTEN QUESTION E-0191/07
Aihe: Nikkelin luokittelu
Subject: Classification of nickel
Voiko komissio kertoa yksityiskohtia muista aineista, jotka on luokiteltu mainitun direktiivin nojalla interpololointiin perustuvalla menettelyllä ilman testituloksia?
Can the Commission give details of other substances that have been classified under the Dangerous Substances Directive based on read-across without supporting test data?
Katsooko komissio, että 31. mukautuksessa ehdotettu nikkelihydroksidin (veteen liukenematon yhdiste) luokittelu on vaarallisista aineista annetun direktiivin mukaisesti perusteltu, kun otetaan huomioon, että se perustuu nikkelikarbonaatin yksittäisten tuottajien antamiin ilmoituksiin poikkeuksista ja viime kädessä nikkelisulfaatin luontaisiin ominaisuuksiin (liukeneva)?
To this end, what is the Commission’s assessment of whether the proposed classification of nickel hydroxide (which is insoluble in water) in the 31st ATP is justified under the criteria of the Dangerous Substances Directive, given that it is also based on derogation statements given by individual producers of nickel carbonate and, ultimately, the intrinsic properties of nickel sulphate (soluble)?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0192/07
WRITTEN QUESTION E-0192/07
Aihe: Strategisten varmuusvarastojen käytettävyys EU:ssa
Subject: Availability of strategic security stocks in the EU