natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Neuvosto ei ole tietoinen Belgian ja Alankomaiden ulkoasiainministereiden pyynnöstä saada Euroopan tukea, jotta maat voisivat tehdä viestintäjärjestelmistään yhteensopivia.
The Council is not aware of the request of the Belgian and Dutch foreign ministers for European support to make their communication systems compatible.
Neuvosto haluaisi kuitenkin korostaa sitä, että molemmat edellä mainitut suositukset, jotka tähtäävät raja-alueilla toimivien operatiivisten yksiköiden välisen viestinnän parantamiseen, viittaavat toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on edistää kumppanivaltion organisaation, kielen ja työskentelytapojen parempaa tuntemista, sekä toimenpiteisiin järjestelmien teknisen yhteentoimivuuden parantamiseksi lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
However, the Council would like to point out that the two aforementioned Recommendations aiming at improving the communication between operational units in border areas refer to measures designed to promote familiarity with the organisation, language and working procedures of the partner State as well as to measures in the short, medium and long term to improve the technical interoperability of the systems.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4308/09
WRITTEN QUESTION E-4308/09
Pitääkö komissio yllä esitettyä tilannetta syynä toteuttaa uusia aloitteita Euroopan tasolla huumausainerikollisuuden vastaisen poliisiyhteistyön parantamiseksi ja tehostamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 87 artiklan mukaisesti EUVL C 195, 9.5.2008, s. 83 ?
Does the Commission regard the above situation as cause to take further initiatives at European level to improve and strengthen police cooperation in the fight against drug crime in accordance with Article 87 of the Treaty on the Functioning of the European Union OJ C 195, 9.5.2008, p.
Jos ei, mitkä ovat komission syyt sille, ettei se tee uusia aloitteita? 2.
If not, what are the Commission’s reasons for not taking any further initiatives? 2.
Onko komissio tietoinen tästä pyynnöstä?
Is the Commission aware of this request?
Jos on, onko komissio valmis toimimaan sen mukaisesti, ja miten?
If so, is the Commission prepared to comply with it, and how?
Puoltaako komissio tämäntyyppisen Eurocrime-tutkimusryhmän perustamista?
Is the Commission in favour of a Eurocrime research team of this type?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4309/09
WRITTEN QUESTION E-4309/09
Aihe: EU:n kirjastopolitiikka
Subject: Libraries policy in Europe
Toukokuussa Wienissä järjestettiin EBLIDA:n ja NAPLE-foorumin yhteinen kokous, jossa sovittiin kirjastopalvelujen roolin ja potentiaalin vahvistamisesta koko EU:ssa eurooppalaisen tietoyhteiskunnan tukemiseksi.
In May a joint conference was organised in Vienna by Eblida and the NAPLE Forum, at which it was agreed to strengthen the role and potential of the library service throughout Europe in supporting the European Knowledge Society.
Samalla komissiolle annettiin neljä suositusta: valkoisen kirjan hyväksyminen ”yleisistä kirjastoista tietoyhteiskunnassa”, tietokeskuksen perustaminen yleisiä kirjastoja varten, EU:n rahoittamat hankkeet, joilla edistetään kirjastojen kehittämistä mielekkäällä ja kestävällä tavalla, sekä oikeudenmukainen tekijänoikeuspolitiikka.
In this connection, four recommendations were made to the Commission: adoption of a White Paper on ‘Public Libraries in the Knowledge Society’; establishment of a knowledge centre for public libraries; European-funded projects that promote the development of libraries in a meaningful and sustainable way; and a fair copyright policy.
Tunteeko komissio Wienin julistuksen?
Is the Commission aware of this Vienna Declaration?
Onko komissio vielä esittänyt virallista näkemystä kyseisestä julistuksesta?
Has the Commission yet adopted an official view of this Declaration?
Onko komissio valmis tarkastelemaan näitä neljää suositusta yksityiskohtaisesti ja laatimaan tarvittaessa ehdotuksia?
Is the Commission prepared to look at these four recommendations in detail and, where necessary, draft proposals?
Jos on, niin millaista aikataulua ehdotetaan ja mitä konkreettisia toimia komissio toteuttaa?
If so, what timetable is proposed and what substantive measures will the Commission take?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4310/09
WRITTEN QUESTION E-4310/09
Aihe: Lisäviivytyksiä Westerschelden syventämisessä
Subject: Further delay in deepening the Western Scheldt
Vuosia kestäneiden neuvottelujen jälkeen vuonna 2005 Alankomaiden hallituksen ja Flanderin hallituksen välillä tehtiin neljä Schelde-jokea koskevaa sopimusta.
After years of negotiations, in 2005 four Scheldt Treaties were concluded between the Dutch Government and the Government of Flanders.
Schelden jokisuualueen kehityssuunnitelman toteuttamisesta tehdyn sopimuksen 3 artiklassa määrätään, että Westerschelden väylää syvennetään, jotta alukset, joiden syväys on 13,10 metriä, voivat käyttää väylää vuorovedestä riippumatta.
Article 3 of the Treaty on the implementation of the 2010 Scheldt Estuary Development Outline provides that the shipping channel of the Western Scheldt will be deepened to ensure tide-independent navigation for ships with a draught of up to 13.10 metres.
Täytäntöönpano oli määrä aloittaa viimeistään vuonna 2007, ja se oli määrä saattaa päätökseen viimeistään vuonna 2009.
Implementation was to begin no later than 2007 and be completed no later than 2009.
Flanderi on jo täyttänyt velvoitteensa, mutta Alankomaat ei ole vielä aloittanut ruoppaustyötä.
Flanders has already complied with its obligations, but the Netherlands has still not yet begun dredging work.
Työ on kuitenkin ehdottomasti tehtävä, jotta suurimmat konttialukset pääsevät Antwerpenin satamaan, joka on Euroopan toiseksi suurin satama.
Nevertheless, this work is crucial to enable the port of Antwerp, the second-largest port in Europe, to be accessible to the largest container ships.
Syy Alankomaiden töiden viivytykseen on seuraava: sopimuksessa sovittiin, että korvaavana ympäristötoimena mereltä padolla suojattu alamaa eli polderialue (tässä tapauksessa Hedwigepolder) purettaisiin eli palautettaisiin takaisin suistoalueeksi.
The reason for this delay by the Netherlands is as follows: it was agreed in the Treaty, by way of environmental compensation, to allow polder land (in this case the Hedwigepolder) to be reclaimed by the sea (‘de‑polderisation’).
Huhtikuussa Alankomaiden hallitus antoi kuitenkin periksi Seelannin maakunnan tätä toimenpidettä koskevalle vastustukselle, ja päätti sen sijaan luoda liete- ja tulva-alueen patojen ympärille.
In April, however, the Dutch Government gave in to opposition from the province of Zeeland to this measure, and opted instead for the creation of silt and alluvial land around the dykes.
Kun luonnonsuojelujärjestöt valittivat tästä päätöksestä, hallitus päätti heinäkuun lopulla 2009 lykätä suunniteltuja ruoppaustöitä.
Following a complaint against this decision from environmental organisations, the Council of State suspended the planned dredging at the end of July 2009.
Lopullinen päätös tehdään aikaisintaan 19. joulukuuta.
A final decision is not expected until 19 December.
Tämä viivästyminen tarkoittaa, että Antwerpenin satama saattaa menettää vuotuisista tuloistaan yli 70 miljardia euroa.
This delay means a potential annual loss of income of over EUR 70 billion for the port of Antwerp.
Onko komissio tietoinen Alankomaiden ja Flanderin välisestä kiistasta?
Is the Commission aware of the dispute between the Netherlands and Flanders?
Jos on, mitä mieltä se on tästä kiistasta? 2.
If so, what is its opinion on the matter? 2.
Schelden jokisuualueen kehityssuunnitelman toteuttamisesta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 8 kohdan c alakohdassa määrätään, että sopimuspuolet ryhtyvät kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin tehtyjen sopimusten noudattamiseksi ja noudattavat määräaikoja kansallisen ja yhteisön lainsäädännön mukaisesti.
Article 4(8)(c) of the Treaty on the implementation of the 2010 Scheldt Estuary Development Outline stipulates that the contracting parties shall take all necessary action to honour the agreements given and comply with the time limits set within the context of national and European law.
Mikä on komission näkemys siitä, että Alankomaiden hallitus päätti tämän sopimuksen vastaisesti olla palauttamatta polderia suistoalueeksi? 3.
What is the Commission’s view of the Dutch Government’s decision, contrary to this Treaty, not to go through with de‑polderisation? 3.
Onko komissiolla valtuuksia ja valmiuksia tehdä asiaa koskevia aloitteita?
Is the Commission empowered and prepared to take initiatives on this issue?
Jos on, mitä aloitteita se aikoo tehdä?
If so, what initiatives will it take?
On selvää, että tässä on kysymys myös Antwerpenin ja Rotterdamin satamien välisestä kilpailusta.
It is clear that competition between the ports of Antwerp and Rotterdam is also at issue here.
Onko komission mielestä mahdollista tutkia, onko Alankomaiden hallituksen viivytyksen taustalla kaupallisia näkökohtia?
Does the Commission consider it possible to investigate whether commercial considerations underlie the Dutch Government’s delays?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4311/09
WRITTEN QUESTION E-4311/09
Aihe: Slovakian rajan ylittämiseen liittyvät menettelyt, joita ei voida hyväksyä
Subject: Unacceptable practices at Slovak border crossing
Sain äskettäin levottomuutta herättävän raportin slovakialaisen rajatarkastushenkilöstön asenteesta Uzhhorodin rajanylityspaikassa Ukrainan ja Slovakian rajalla.
I recently received a disturbing report on the attitude of border control staff in Slovakia at the Uzhhorod border crossing between Ukraine and Slovakia.
Päästäkseen EU:hun matkailijoiden – myös EU:n kansalaisten – on käytävä läpi rajatarkastus, joka on ala-arvoinen EU:ssa (huonot opasteet, valtavat jonot, loputtomat odotusajat jne.).
To enter the EU, travellers — including EU nationals — are subjected to border controls unworthy of the EU (poor signage, enormous queues, endless waiting times, etc.).
Läsnä oleva rajatarkastushenkilöstö ei tee mitään auttaakseen tai opastaakseen matkailijoita.
The border control staff present do nothing at all to provide help or guidance.
He nimenomaan aiheuttavat pitkät jonot ja loputtomat odotusajat.
On the contrary, they are the cause of the enormous queues and endless waiting times.
Matkailijat ovat avuttomia useita tunteja, kun mitään ei tapahdu, eikä heille anneta kirjallista tai suullista selitystä.
Travellers are left helpless for many hours while nothing happens, and are given no written or oral explanation.
Tässä nimenomaisessa tapauksessa kahdelta EU:n kansalaiselta kesti yli 10 tuntia päästä EU:hun.
In this specific case it took two EU nationals over 10 hours to enter the EU.
Tämä ei ole yksittäinen tapaus: kyselyt osoittavat, että tällainen menettely on pikemminkin sääntö kuin poikkeus.
This is not an isolated incident: inquiries show that such practices are the rule rather than the exception.
Onko komissio samaa mieltä siitä, että edellä mainittu tilanne on ala-arvoinen EU:ssa, erityisesti EU:n kansalaisten kohtelun osalta?
Does the Commission agree that the above situation is unworthy of the EU, particularly as regard the treatment of its own (EU) nationals?
Jos näin on, onko komissio valmis tutkimaan perusteellisesti edellä kuvaillut menettelyt?
If so, is the Commission prepared to thoroughly investigate the practices described above?
Jos näin on, voiko se tiedottaa minulle havainnoistaan?
If so, can it inform me of the outcome of its findings?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4313/09
WRITTEN QUESTION E-4313/09
Aihe: Moduuliyhdistelmien hyväksymistä koskevat tutkimukset
Subject: Studies of the authorisation of gigaliners (LHVs)
Euroopan komissio on tilannut kaksi tutkimusta (Transport&Mobility Leuven ‑yhtiöltä ja yhteiseltä tutkimuskeskukselta), jotka koskevat enintään 60 tonnia painavien ja enintään 25,25 metriä pitkien raskaiden ajoneuvojen hyväksymistä Euroopan teillä.
The European Commission has commissioned two studies (by Transport & Mobility Leuven and the Joint Research Centre) of the issue of authorising on Europe’s roads heavy goods vehicles measuring up to 25.25 m in length and weighing up to 60 tons.
Useat kansalaisjärjestöt kuitenkin epäilevät näiden tutkimusten tuloksia.
Several NGOs have expressed doubts about the findings of these studies.
Pyydän komissiota siksi toimittamaan minulle seuraavia kysymyksiä koskevia tietoja.
I should therefore like the Commission to provide information on the following points.
T&M-tutkimuksen sivulla 10 oletetaan, että rautatieliikenne siirtyy osittain maanteille, mutta ennustetaan kuitenkin rautatieliikenteen lisääntyvän edelleen, vaikkakin vähemmän kuin moduuliyhdistelmäliikenteen.
The T&M study assumes on page 10 that there will be a partial shift of transport from rail to road, but nevertheless predicts continued growth for rail, even if this is likely to be less than for the LHVs (also known as ‘gigaliners’ or ‘mega-trucks’).
Sivulla 72 tutkimuksen tekijät kuitenkin myöntävät, että kun hintajoustoa koskevia oletuksia hieman muutetaan, tulos on aivan toisenlainen: maantieliikenne lisääntyy 13 prosenttia, ja rautatieliikenne vähenee 14 prosenttia.
However, on page 72 the authors admit that a slight change in the assumptions about price elasticity could result in a totally different outcome: road-transport growth of 13 % and a decline in rail transport of 14 %.
Voiko komissio selvittää, millainen ympäristötase on odotettavissa, jos tutkimuksessa mainittu hintaherkempi markkinatilanne toteutuu?
Can the Commission describe what environmental impact is to be expected if the more price-sensitive market referred to in the study becomes a reality?
Koko tutkimuksen tulokset on kyseenalaistettava, koska myös tutkimuksen tekijät ovat selvästikin epävarmoja hintajouston valinnasta.
Since even the authors of the study are clearly uncertain about the level of price elasticity to select, the findings of the entire study must be open to question.
Voiko komissio taata, että tutkimuksen tekijöiden nimenomaisesti mainitsema hintajousto toteutuu käytännössä?
Can the Commission provide a guarantee that precisely the price elasticity stated by the authors will be that in fact encountered in practice?
T&M-tutkimuksessa todetaan, että moduuliyhdistelmien käyttöönoton oletetaan lisäävän infrastruktuurikustannuksia 22,9–45,8 miljardia euroa.
The T&M study estimates the infrastructure costs resulting from the introduction of LHVs would be between EUR 22.9 and 45.8 billion.
Kuka maksaisi nämä valtavat kustannukset?
Who would bear these enormous costs?
YTK:n tutkimuksessa todetaan, että moduuliyhdistelmien käyttöönotto pienentää raskaiden ajoneuvojen kuljettajien tarvetta, mutta alalle jäävät kuljettajat koulutetaan aiempaa paremmin ja heille maksetaan suurempaa palkkaa.
The JRC study establishes that the introduction of LHVs will cut the number of lorry drivers needed, but that the remaining drivers would receive better training and higher pay.
Voitteko selvittää, mistä tämä käsitys on peräisin?
Could you please say how you arrive at this opinion?
Sovelletaanko raskaiden ajoneuvojen kuljettajiin moduuliyhdistelmien käyttöönoton yhteydessä velvoittavia koulutusvaatimuksia tai palkkasäännöksiä tai aiotaanko tällaisia soveltaa?
Are there/will there be binding training requirements or pay settlements for lorry drivers if LHVs are introduced?
Moduuliyhdistelmien hyväksymisestä voi aiheutua myös suuria kansantaloudellisia kustannuksia muihin liikennemuotoihin, kuten juna- tai sisävesiliikenteeseen, kohdistuvien kielteisten työllisyysvaikutusten vuoksi.
There is reason to fear that authorising LHVs will entail high social costs because of the negative employment impact which it will have on other transport modes such as rail and inland waterways.
Missä määrin tämä on otettu huomioon T&M:n ja YTK:n tutkimuksissa?
To what extent have the studies by T&M and JRC taken this into account?
Miten suuret nämä kustannukset ovat absoluuttisina lukuina tai prosenttiosuutena BKT:stä?
How high are these costs in absolute terms and as a percentage of GDP?
Kuinka paljon nämä kaksi moduuliyhdistelmiä koskevaa tutkimusta ovat maksaneet?
How much did the two studies of LHVs cost?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4314/09
WRITTEN QUESTION E-4314/09
Aihe: Romanien tilanne Slovakiassa
Subject: Plight of the Sinti and Roma in Slovakia
EU:n itälaajentumisen vuoksi Euroopan unionin kansalaisia ovat nykyään myös romanit, jotka muodostavat suuren väestönosan eräissä uusissa jäsenvaltioissa, nimittäin Unkarissa, Tšekissä ja Slovakiassa.
One consequence of the eastward enlargement of the European Union has been that it has also made EU citizens out of the Roma, who form a substantial section of the population in some of our new partner countries, notably Hungary, the Czech Republic and Slovakia.
Slovakiassa asuu noin 500 000 romania, joiden osuus koko väestöstä on noin 10 prosenttia.
Some 500 000 Roma live in Slovakia, for example, making up approximately 10 % of the total population.
Romanit elävät useimmiten täysin ilman infrastruktuuria kaupungin reuna-alueilla ympäröivältä maailmalta suljetuissa asutuskeskuksissa, joihin heidät kommunismin aikana pyrittiin sijoittamaan pakkokeinoin.
They mostly live entirely without proper infrastructure on the edges of towns and cities, in sealed-off settlements into which the communist regime had attempted to forcibly resettle them.
Ylivoimainen enemmistö elää äärimmäisessä köyhyydessä, ja tulot jäävät huomattavasti alle vähimmäistoimeentulorajan.
The vast majority of them are totally impoverished and live well below subsistence level.
Romanit kärsivät syrjäytymisen päivittäisistä seurauksista sekä muun väestön ja valtion harjoittamasta sorrosta.
They suffer from the daily consequences of exclusion and repression at the hands of both the general population and the state.
Koska Slovakia on nykyään EU:n jäsenvaltio ja romanit ovat näin ollen Euroopan unionin kansalaisia, myös mustalaiskysymyksestä on tullut taas Euroopan laajuinen ongelma, johon Euroopan unionin on otettava kantaa.
Since Slovakia has now become an EU Member State and the Roma have thus become EU citizens, the issue of the Roma has now become a matter for the entire EU to consider and one which it cannot avoid.
Liittyessään EU:hun vuonna 2004 Slovakia sitoutui parantamaan romanivähemmistönsä kotouttamista, ennen kaikkea sen koulutus- ja työskentelymahdollisuuksia.
On its accession in 2004, Slovakia undertook to improve the integration of its Roma minorities and particularly to increase their education and employment opportunities.
Onko komissio tietoinen Slovakiassa asuvien romanien katastrofaalisesta tilanteesta?
Is the Commission aware of the catastrophic plight of the Sinti und Roma in Slovakia?
Aikooko komissio muistuttaa Slovakin hallitusta sen vuonna 2004 tekemästä sitoumuksesta tai kehottaa noudattamaan sitä?
Does the Commission plan to remind the Slovak Government of the undertaking it made in 2004 or to call on it to uphold this undertaking?
Mitä komissio aikoo tehdä tällä vaalikaudella romanien hyväksi?
What action is the Commission planning to take during this parliamentary term on behalf of the Sinti and Roma?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4315/09
WRITTEN QUESTION E-4315/09
Aihe: Liian alhaisen syntyvyyden torjunta ja monilapsisten perheiden tuki
Subject: Measures to counter declining birth rates and provide assistance for large families
Uusimmat tilastot osoittavat syntyvyyden alentuneen Euroopan maissa ja erityisesti Kreikassa, jossa keskimääräinen syntyvyysaste on alentunut 1,29 lapseen naista kohden.
Recent statistics reveal at further decline in birth-rates in European countries, in particular Greece, where a woman now has on average 1.29 children.
Koska Euroopan maiden syntyvyys on hyvin alhainen, on selvästikin välttämätöntä luoda yhteinen EU-politiikka, jonka tarkoitus on toisaalta torjua syntyvyyden alentuminen ja toisaalta auttaa monilapsisia perheitä.
Given the very low fertility rates in European countries, a common European policy is clearly necessary to counter declining birth rates on the one hand and help meet the needs of large families on the other.
Näin ollen pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
In view of this: 1.
Aikooko komissio tehdä asiaa koskevia aloitteita, jotta Euroopan unioni kehittäisi yhteisen politiikan torjuakseen syntyvyyden alentumisen Euroopassa? 2.
Is the Commission envisaging any common EU policy initiatives in response to declining birth rates in Europe? 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4316/09
WRITTEN QUESTION E-4316/09
Aihe: Valvomattomien ja laittomien kaatopaikkojen toiminta Kreikassa
Subject: Illegal and unmonitored waste disposal sites in Greece
Noin 3 500 valvomatonta ja laitonta kaatopaikkaa toimi vielä äskettäin Kreikassa.
Until recently around 3 500 illegal and unmonitored waste disposal sites have been operating in Greece.
Näiltä kaatopaikoilta, jotka muodostavat merkittävän uhkan terveydelle ja ympäristölle, ovat usein saaneet alkunsa Kreikan metsille järkyttävän tuhoisiksi osoittautuneet tulipalot.
They are a major public health and environmental hazard and frequently cause devastating forest fires.
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi asiassa C-502/03 antamassaan tuomiossa, että Kreikka ei ollut noudattanut jätteistä annetun direktiivin 75/442/ETY asiaa koskevia säännöksiä.
In its judgment regarding Case C‑502/03 the Court of Justice of the European Community (CJEC) ruled that Greece had failed to comply with the relevant provisions of Directive 75/442/EEC on waste.
Tuomiossa vaadittiin, että Kreikan tuli sulkea ja palauttaa ennalleen noin 1 300 valvomatonta ja laitonta kaatopaikkaa, joista oli tehty virallinen ilmoitus.
In order to comply with the judgment, Greece is required to close and rehabilitate around 1 300 illegal or unmonitored waste disposal sites which have been officially declared.
Tässä yhteydessä Kreikka antoi komissiolle tiedoksi maanlaajuisen jätehuoltosuunnitelmansa (ministeriön yhteinen päätös 50910/2727/2003), jonka täytäntöönpanon määräaika umpeutui vuoden 2008 lopussa.
To this end Greece has notified the Commission of a national waste management plan (Joint Ministerial Decision 50910/2727/2003); the deadline for implementation being the end of 2008.
Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin: 1.
Can the Commission provide the following information: 1.
Kuinka monta valvomatonta ja laitonta kaatopaikkaa toimii vielä Kreikassa? 2.
How many illegal sites are still operational in Greece? 2.
Onko komissio tarkistanut nämä tiedot tekemällä ristiintarkistuksia ja tutkinut, onko kyseiset 1 300 valvomatonta kaatopaikkaa todella suljettu ja onko Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa mainittujen alueiden luonnonympäristö todella palautettu ennalleen? 3.
Has the Commission cross-checked the information that it has received in order to establish whether the 1 300 uncontrolled waste disposal sites referred to in the CJEC judgment have in fact been closed down and ecologically rehabilitated? 3.
Onko komissio pyytänyt tietoja välttääkseen sen, että joitakin valvomattomia kaatopaikkoja suljetaan ja toisia avataan lähialueilla, mutta ne eivät enää näy virallisissa luvuissa? 4.
Has the Commission requested further information to exclude the possible of new unmonitored and hence unregistered waste disposal sites being opened in the vicinity of those which have been closed down? 4.
Mitä aloitteita komissio aikoo tehdä niiden satojen tai tuhansien muiden valvomattomien kaatopaikkojen suhteen, joita ei mainittu Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa, mutta jotka toimivat yhä laittomasti ja joiden toiminta vaikuttaa ympäristöön? 5.
What measures will the Commission take regarding the continued illegal operation of hundreds or possibly thousands of unmonitored waste disposal sites not covered by the CJEC judgment and the environment impact thereof? 5.