natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Millä toimilla varmistetaan niin kutsutun EU:n jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden vastavuoroisuusperiaatteen noudattaminen?
what action or measures there are to ensure respect for the so-called principle of reciprocity between EU Member States and third countries?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3272/06
WRITTEN QUESTION E-3272/06
Aihe: Julkiselle terveydenhoidolle osoitettujen vanhusten hammasproteesianomusten odotusajat
Subject: Lead times on applications by the elderly to the public health service for dental prostheses
Friuli-Venezia Giulian alueen eläkeläispuolueen valtuutettu Luigi Ferone on ilmoittanut paikallisille lehdille, että vanhus, joka pyytää Friuli-Venezia Giulian alueen terveydenhoitopalveluilta hammasproteesia, joutuu odottamaan keskimäärin ainoastaan 6 tai 7 vuotta saadakseen kyseisen kirurgisen toimenpiteen (tiedotustoimisto ACON, Trieste 27. kesäkuuta 2006).
Luigi Ferone of the Partito dei Pensionati, who is regional councillor for Friuli-Venezia Giulia, has stated to local newspapers that elderly persons applying to the Friuli-Venezia Giulia health service for dental prostheses have to wait an average 6 to 7 years for the surgical operation required (ACON press agency, Trieste, 27 June 2006).
Voiko komissio vahvistaa asian todenperäisyyden, ja kertoa mitkä ovat vastaavat keskimääräiset odotusajat unionin muissa 24 jäsenvaltiossa?
Can the Commission confirm whether that is indeed the case and indicate what the lead times are in the other 24 EU Member States of the Union?
Vaikka ei katsota olevan välttämätöntä ja tarpeellista, että vanhukset voivat pureskella ruokansa ennen nielaisemista, odotusajat Friuli-Venezia Giuliassa ovat niin lyhyitä, että niitä voitaisiin käyttää esimerkkinä hyvästä käytännöstä, joka voitaisiin yleistää koko Euroopan unionissa.
I ask this question because, although it may not be considered necessary or important for the elderly to be able to chew their food before swallowing it, lead times in Friuli-Venezia Giulia are so very short that they might be held up as a form of good practice to be exported throughout the European Union!
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3273/06
WRITTEN QUESTION E-3273/06
Aihe: Tuulivoimalat lähellä Bellingwoldea
Subject: Wind turbines near Bellingwolde
Vuonna 2001 rakennettiin Saksassa 17 tuulivoimalaa, joiden korkeus on 135 metriä.
In 2001, 17 wind turbines 135 metres high and were built in Germany as a distance of 350 metres from the Dutch border and the residents of Bellingwolde are experiencing nuisance caused by the shadow cast and the noise of the turbines.
Voimalat sijaitsevat 350 metrin päässä Alankomaiden rajalta ja Bellingwolde-nimisen paikkakunnan asukkaat kärsivät voimaloiden aiheuttamasta liikkuvasta varjosta ja melusta.
The inhabitants of the area drew the Commission's attention to the fact that the German Government apparently did not carry out any environmental impact assessment pursuant to Directives 85/327/EEC OJ L 175, 5.7.1985, p.
Komissio näytti alussa asettuvan kantelijoiden puolelle ja se käynnisti vuonna 2003 rikkomusmenettelyn Saksaa vastaan.
In the first instance the Commission found in favour of the complainants and in 2003 instituted infringement proceedings against Germany.
Tänä vuonna 12. toukokuuta komissio kuitenkin ilmoitti, ettei se aikonut jatkaa asian käsittelyä.
However, on 12 May 2006 the Commission announced that it did not intend to pursue the matter.
Komissio katsoo nyt, että yhteisön lainsäädäntöä ei ole rikottu, koska kyse ei ollut uudesta hankkeesta.
The Commission now considers that there was no infringement of Community law because this is not a new project.
Tämä näkemys on hyvin valitettava.
This decision is disappointing.
Komissio väittää lisäksi, että tuulivoimaloiden aiheuttama melu ei ylitä raja-arvoja ja että se ei odota liikkuvia varjoja esiintyvän.
The Commission also says that the noise caused by the wind turbines will remain within the relevant limits and that it does not anticipate that any shadow will be cast.
Groningenin yliopiston vuonna 2001 tekemästä tutkimuksesta (”Korkeat puut vangitsevat paljon tuulta” -niminen raportti) ilmenee kuitenkin, että tuulivoimalat ylittävät niin alankomaalaiset kuin saksalaisetkin melunormit.
Research carried out in 2001 by the University of Groningen (‘High trees catch a lot of wind’) has, however, demonstrated that wind turbines in both the Netherlands and Germany exceed noise limits.
Onko komissio tutustunut raporttiin ”Korkeat puut vangitsevat paljon tuulta”?
Is the Commission aware of the report entitled ‘High trees catch a lot of wind’?
Jos vastaus on myönteinen, miten komissio perustelee sen, että sen johtopäätös on päinvastainen raporttiin nähden?
If so, on what grounds does it draw the opposite conclusion from that in this report?
Mihin tietoihin komissio pohjaa käsityksensä, että liikkuvia varjoja ja luonnon ja maiseman pilaantumista ei ole odotettavissa?
On the basis of what data does the Commission arrive at its expectation that no shadow will be cast and that there will be no adverse effects on nature and the landscape?
Miten komissio perustelee kantansa, jonka mukaan vuonna 2000 Windpark Rhede GmbH ‑yhtiölle myönnetyn luvan tapauksessa kyse ei ole uudesta hankkeesta?
On the basis of what arguments does the Commission consider that in the authorisation granted to Windpark GmbH in 2000 does not involve a new project?
Yksi direktiiveihin 85/337/ETY ja 97/11/EY kirjatuista tavoitteista on sen varmistaminen, että julkisten ja yksityisten hankkeiden yhteydessä otetaan huomioon ihmisten terveys ja elämän laatu.
One of the objectives of Directives 85/67/EEC and 97/11/EC is to ensure that public and private projects take account of human health and quality of life.
Onko komissio valmis toimimaan tämän tavoitteen hengessä ja tukemaan asukkaiden valituksia tuulipuistoa vastaan?
In the light of this objective, is the Commission prepared to take action and support local residents in their complaints about this wind farm?
Alankomaiden kansalaiset ovat käytännössä voimattomia Saksan viranomaisten edessä.
In practice citizens of the Netherlands are powerless vis-à-vis the German Government.
Onko komissio valmis lopettamaan tämän jo vuosia jatkuneen kiistelyn toimimalla välittäjänä ja pyytämällä Saksan viranomaisia sopimaan asiasta ystävällisessä hengessä Bellingwolden asukkaiden kanssa?
Is the Commission prepared to resolve this issue that has been dragging on for years by acting as mediator and asking the German Government to reach an amicable settlement of this issue with the residents of Bellingwolde?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3274/06
WRITTEN QUESTION E-3274/06
Aihe: Tiemaksujen korvaamisen rajat Belgian moottoritiemaksuun liittyvien kokemusten valossa
Subject: Restrictions on toll compensation following introduction of the Belgian motorway vignette
Lukuisat tiedotusvälineet ympäri Eurooppaa kertoivat kesäkuun alussa Belgiassa käyttöön otettavasta moottoriteiden käyttömaksusta.
In early June various media in Europe reported on the introduction of the vignette for the use of motorways in Belgium.
Belgian osa-alueet tähtäävät siihen, että maksu otetaan käyttöön 1. tammikuuta 2008 alkaen henkilöautojen ja pienten, alle 12-tonnisten kuorma-autojen osalta.
The regional authorities in Belgium plan to introduce a vignette for cars and small goods vehicles of less than 12 tonnes as from 1 January 2008.
Yli 12 tonnia painaviin kuorma-autoihinhan sovelletaan Eurovignet-järjestelmää.
For vehicles over 12 tonnes the Eurovignette will continue to apply.
Belgian viranomaiset ovat ilmoittaneet, että moottoritiemaksun kustannukset hyvitetään belgialaisille autoilijoille tieveron kautta.
The Belgian authorities have also announced that Belgian motorists will receive compensation for the cost of the vignette through an equivalent reduction in road tax.
Moottoritiemaksu on näin ollen lopulta muuttunut verotoimenpiteeksi, joka kohdistuu muihin kuin belgialaisiin EU-kansalaisiin ja Belgian läpi ajaviin yrityksiin.
Introduction of the vignette therefore amounts to a tax on non-Belgian EU citizens and firms travelling through Belgium.
Ulkomaisille yrityksille tulee myös belgialaisiin yrityksiin verrattuna kalliimmaksi kuljettaa tavaroita pienellä kuorma-autolla Belgiaan ja Belgian kautta.
It will also make it more expensive for foreign firms using small goods vehicles to transport products to and through Belgium than it is for Belgian firms.
Belgian valtion aikomukset sopivat huonosti yhteen syrjimättömyyden periaatteen kanssa.
The Belgian Government's plans are at odds with the principle of non-discrimination.
Komission jäsen Jacques Barrot hylkäsi 25. tammikuuta 2006 Saksan suunnitelman korvata tiemaksun korotuksen, koska hän katsoi sen olevan vastoin sisämarkkinaperiaatetta.
Germany's planned toll increase reimbursement scheme was rejected by Commissioner Barrot on 25 January 2006 as incompatible with the principle of the internal market.
Katsooko komissio, että Belgian moottoritiemaksun käyttöönotto yhdessä belgialaisille autoilijoille annettavien hyvitysten kanssa on sopusoinnussa voimassa olevien yhteisön perussopimusten ja erityisesti syrjimättömyysperiaatteen ja EU:n lainsäädännön kanssa, koska käytännössä kyse on ainoastaan muita kuin belgialaisia EU-autoilijoita koskevasta maksusta?
Does the Commission consider that the introduction of the Belgian vignette together with compensation for Belgian motorists is compatible with the existing European Treaties, in particular with the principle of non-discrimination and European legislation, given that it amounts to a levy applied exclusively to non-Belgian EU motorists?
Katsooko komissio sisämarkkinoiden häiriintyvän, mikäli kuljetukset Belgiaan ja Belgiassa ovat pieniä kuorma-autoja käyttäville belgialaisille yrityksille halvemmat kuin pieniä kuorma-autoja käyttäville muille kuin belgialaisille yrityksille ensin mainituille hyvitettävien moottoritiemaksukustannusten johdosta?
Does the Commission consider that there will be a distortion of the internal market if, because of compensation for the cost of the vignette, it is cheaper for Belgian firms using small goods vehicles to transport goods in and to Belgium than it is for non-Belgian firms with small goods vehicles?
Voiko komissio kertoa, millaisia rajoituksia sovelletaan jäsenvaltioihin tiemaksujen määräämisen ja kansalaisille ja yrityksille niistä annettavien hyvitysten osalta, yhteisön sisämarkkinasäännöt ja yhteisön tasapuolisuusperiaatteet mielessä pitäen ja etenkin ottaen huomioon komission jäsen Barrot'n päätöksen Saksan tapauksessa?
In relation to the European internal market and European rules on non-discrimination, what restrictions are imposed on Member States with regard to tolls and compensation for individuals and firms, particularly in the light of Commissioner Barrot's decision in the case of the German scheme?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3275/06
WRITTEN QUESTION E-3275/06
Aihe: Kenkätehtaan saamat yhteisön tuet
Subject: Community support for a footwear firm
Kenkätehdas Pinfel Indústria de Calçado Lda, jonka toimipaikka on Felgueirasissa Pohjois-Portugalissa ja jonka palkkojen maksu on viivästynyt, on ilmoittanut 140 työntekijälleen uhkaavasta tehtaan sulkemisesta.
Around 140 workers at the shoe factory ‘Pinfel — Indústria de Calçado, Lda.’ in Felgueiras, northern Portugal, where there have been problems with the late payment of wages, are faced with the threatened closure of the undertaking.
Työntekijät kertovat, että yritys on saanut erilaisia tukia, erityisesti yhteisön varoista.
The workers have pointed out that the undertaking has received various grants, in particular Community funding.
Vahvistaako komissio, että mainittu yritys on saanut yhteisön tukia?
Can the Commission confirm that the above undertaking has received Community support?
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä säilyttääkseen työntekijöiden työpaikat jo ennestään suuresta työttömyydestä kärsivällä alueella?
What steps will it take to protect workers' jobs in an area already badly hit by unemployment?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3276/06
WRITTEN QUESTION E-3276/06
Vierailtuani viiniosuuskunnissa eri puolilla Portugalia huomasin, että suuresta ylituotannosta ollaan huolestuneita, etenkin kun uusi viinisato on kypsymäisillään.
On visiting various wine cooperatives in different parts of Portugal, I found that there is a great deal of concern at the large wine surpluses when we are approaching a fresh grape harvest.
Tämä tilanne johtaa taloudellisten vaikeuksien kärjistymiseen ja jopa siihen, että viiniosuuskunnan jäsenille toimitettavat suoritukset viivästyvät.
This situation has helped worsen their financial difficulties and in some cases led to delays in paying their partners, most of whom are small-scale winegrowers.
Pyydän komissiolta näin ollen seuraavia tietoja: 1.
Can the Commission provide the following information: 1.
Millaisissa tapauksissa kriisitislaukseen on annettu lupia äskettäin? 2.
What recent examples are there of ‘crisis distillation’ being approved? 2.
Pitääkö komissio mahdollisena tilapäisten lupien myöntämistä kriisitislaukseen Portugalin viiniosuuskunnille?
Does it believe that it would be possible for ‘crisis distillation’ to be approved for Portugal in the short term, for those cooperatives which wish to take this step?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3277/06
WRITTEN QUESTION E-3277/06
Aihe: Tekstiilikiintiöiden poistamisen jälkeiset hintojen muutokset
Subject: Price changes following abolition of textile quotas
Ruotsin kauppakollegion tekemän selvityksen mukaan vaatteiden hinnat eivät ole laskeneet sen jälkeen, kun kansainväliset kiintiöt poistettiin vuonna 2005.
A study carried out by the Swedish National Board of Trade shows that there has been no fall in the price of clothing since international quotas were abolished in 2005.
Samanaikaisesti vaatetusalan yritykset, kuten ruotsalainen Hennes&Mauritz, ovat saaneet huomattavia voittoja ja niiden pörssiarvo on jatkuvasti noussut.
During the same period, clothing companies, such as the Swedish company Hennes & Mauritz, have recorded substantial profits and a continuously rising value on the stock exchange.
Onko komissio selvittänyt, mitä yhteyttä on tuontikiintiöiden poistamisella, tuontihintojen alenemisella ja yksityisten vaatetusalan yritysten parantuneella kannattavuudella?
Has the Commission investigated the link between the abolition of import quotas, the decrease in import prices and increased profitability among private clothing companies?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3279/06
WRITTEN QUESTION E-3279/06
Aihe: Italian syyllistyminen yhteisön lainsäädännön rikkomiseen sen jättäessä tunnustamatta hiilivetyjen etsinnän raskaaksi työksi
Subject: Italy's violation of Community legislation on recognition of petroleum exploration as arduous work
Jo vuosia Euroopan unioni on parhaansa mukaan pyrkinyt suojelemaan ja varjelemaan erityisesti raskasta työtä tekeviä palkansaajia.
The European Union has for many years been committed to protecting and safeguarding workers, in particular those doing arduous work.
Tähän luokkaan kuuluvat myös ne, jotka harjoittavat hiilivetyjen etsintää (porausta, tutkimista ja tuotantoa), sillä heidän on suoritettava tehtävänsä usein sietämättömissä ilmasto-olosuhteissa ja noudatettava äärimmäisen raskaita työaikoja.
Workers employed in petroleum exploration (drilling, exploration and production of hydrocarbons) are included in this category, since they often have to work in difficult environmental and climatic conditions and work extremely long hours.
Työtä tehdään taivasalla yhtäjaksoisesti kaksitoista tuntia päivässä 35 päivää ulkomailla, 14 päivää Italissa ja 28 päivää öljynporauslautoilla.
They have to work outdoors for 12 hours at a stretch, both in Italy and other countries, for 14 days at a stretch in Italy, 35 days in other countries, and 28 days on oil rigs.
Lisäksi öljynporauslautoilla toimivat palkansaajat joutuvat elämään ja työskentelemään ahtaissa tiloissa, joissa on kaiken lisäksi kova meteli ja paljon värähtelyä, mikä aiheuttaa stressiä levon puutteen vuoksi.
Furthermore, workers on rigs have to live and work in narrow and constricted spaces, and are subjected to a great deal of noise and vibration, which causes stress and makes it difficult to rest.
Työn korkea riskiaste käy ilmi myös siitä, että Italian kaivosalan valvontaelin (Corpo delle Miniere) määrää kansallisella alueella työskentelevät palkansaajat käymään lääkärintarkastuksessa puolivuosittain eikä vuosittain, kuten ei-raskaiden töiden tekijät tekevät.
The fact that the work is also highly dangerous is demonstrated by the fact that the mining watchdog body in Italy obliges these workers to undergo medical examinations every six months rather than once a year as is the case for non-arduous work.
Kuitenkaan Italia ei vielä tähän päivään mennessä ole mukauttanut lainsäädäntöään raskasta työtä koskevaan yhteisön lainsäädäntöön.
However, Italy has still not brought its laws into line with Community legislation on arduous work.
eikö Italia riko öljyn tutkimukseen merellä ja maalla liittyvässä toiminnassa raskaiden töiden tunnustamista koskevaa yhteisön lainsäädäntöä, —
whether Italy is infringing Community legislation on the recognition of petroleum exploration work at sea and on land as an arduous activity; 2.
millainen oikeussuoja voidaan taata tällaisia töitä tekeville palkansaajille, ja —
what legal protection can be ensured for workers involved in this activity; 3.
mikä on yleinen tilanne?
what the general overview of the situation is?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3280/06
WRITTEN QUESTION E-3280/06
Aihe: Tietoa urakkasopimuksen suoran myöntämisen yhteensopivuudesta julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen kanssa
Subject: Information regarding the compatibility of contracts awarded directly by the municipality of Rome with Community rules on public procurement
Komissio sanoi kirjalliseen kysymykseen P‑1719/06 22. toukokuuta 2006 antamassaan vastauksessa ja kirjalliseen kysymykseen E‑1813/06 19. kesäkuuta 2006 antamassaan vastauksessa, että se oli pyytänyt Italian viranomaisia toimittamaan tarvittavat tiedot voidakseen tarkistaa, oliko asianomaisen sopimuksen myöntäminen yhteensopiva julkisia hankintoja koskevien yhteisön sääntöjen kanssa.
In its answers of 22 May 2006 to Written Question P‑1719/06 and of 19 June 2006 to Written Question E‑1813/06 the Commission confirmed that it had asked the Italian authorities for the information needed to ascertain compatibility of the contracts with Community rules on public procurement.
FITA:n (Federazione Italiana del Terziario Avanzato) tekemän tutkimuksen mukaan noin 43 prosenttia paikallisen julkisen hallinnon sopimuksista on myönnetty ”talon” yhtiöille ja varsinkin Rooman kaupungissa on jopa 105 palvelualalla toimivaa, valtaosaltaan julkisen pääoman yhtiöitä, joiden ei ole koskaan ollut pakko osallistua minkäänlaiseen tarjouskilpailuun, vaikka yhteisön lainsäädäntö määrää julkisten urakoiden suorasta myöntämisestä ainoastaan poikkeustapauksissa.
An inquiry carried out by FITA (Italian Federation for the advanced tertiary sector) has shown that nowadays almost 43 % of local government contracts are awarded to ‘in-house’ firms and that, in particular, in the municipality of Rome there are as many as 105 predominantly public-owned companies operating in the tertiary sector that have not taken part in any tendering procedure, although Community legislation specifies that contracts should be awarded directly only in exceptional circumstances.
Voiko komissio sanoa, minkä ajan kuluessa se odottaa saavansa vastauksen Italian viranomaisilta, ja jos viivästystä ei voi perustella, aikooko se ryhtyä toimiin järjestyksen palauttamiseksi?
In view of all this, can the Commission say what the deadlines are for the Italian authorities’ reply to the Commission and whether, in the event of unjustified delays, they can be sent a reminder?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3281/06
WRITTEN QUESTION E-3281/06
(19. heinäkuuta 2006)
(19 July 2006)
Aihe: Rajaturvallisuusvirasto (Frontex) – henkilöstö ja toimivalta
Subject: The border management agency Frontex: staff and responsibilities
Kuinka monta henkilöä ja mistä virastoista jäsenvaltiot ovat lähettäneet yhteyshenkilöiksi Euroopan rajaturvallisuusvirastoon?
How many people have the Member States seconded to the European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders (Frontex) as liaison officers and from which bodies?
Miten Frontexin henkilöstörakennetta on määrä kehittää vuoteen 2013 mennessä?
How is the staffing situation of Frontex expected to develop by 2013?
Milloin Frontexiin aiotaan lähettää yhteyshenkilöitä EU:hun liittymässä olevista maista, ehdokasmaista ja/tai muista EU:n ulkopuolisista maista?
When is the secondment to Frontex of liaison officers from accession or candidate countries and/or third countries scheduled to take place?
Onko Frontexin lähettämillä asiantuntijoilla jäsenvaltion alueella sen kansallisen lainsäädännön puitteissa myös täytäntöönpanovaltaa (vertaa asetuksen (EY) N:o 2007/2004 EUVL L 349, 25.11.2004, s. 1.
Do the experts seconded by Frontex to operate on the territory of a Member State also have executive powers under the national law of the Member State in question (cf Article 10 of Regulation (EC) No 2007/2004 OJ L 349, 25.11.2004, p.
Mikäli Frontexin johtamat toimet (kuten tällä hetkellä Kanariansaarilla) ovat mahdollisia myös ilman tällaisia asetuksia, mitä hyötyä asetuksista oikeastaan on?
If Frontex-led operations (such as the one currently taking place in the Canary Islands) are possible without regulations of this kind, what is the purpose of these regulations?
Kokoaako Euroopan rajaturvallisuusvirasto myös omia tietokantoja (esimerkiksi analyysitiedostoja)?
Is the European border management agency setting up its own databases (e.g. analysis files)?
Jos kokoaa, millaisia ovat tietosuojaa koskevat määräykset ja valvontamahdollisuudet?
If so, what are the data protection requirements and monitoring possibilities?
Pääseekö Euroopan rajaturvallisuusvirasto myös SIS:ään tai EURODACiin sekä VIS:ään.
Does Frontex have access to the SIS, Eurodac and VIS information systems?
Jos pääsee niin millä ehdoin ja millaisin rajoituksin?
If so, subject to what conditions/restrictions?
Kirjalliset kysymykset : E-3281/06 , E-3282/06
Written questions : E-3281/06 , E-3282/06
EU:n rajaturvallisuusviraston (Frontex) ja Europolin sekä Frontexin ja kansainvälisten järjestöjen välisestä yhteistyöstä säädetään Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston perustamisesta 26.10.2004 annetun neuvoston asetuksen (jäljempänä Frontex-asetus) 13 artiklassa.
The cooperation between Frontex and Europol as well as between Frontex and international organisations is governed by Article 13 of the Council Regulation of 26 October 2004 establishing a European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders of the Member States of the European Union (hereinafter referred to as ‘the Frontex Regulation’.
Siinä säädetään: ”Virasto voi tehdä yhteistyötä Europolin ja sellaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotka ovat toimivaltaisia tämän asetuksen kattamilla aloilla, näiden elinten kanssa sovittujen toimintamenettelyjen puitteissa sekä perustamissopimuksen asiaa koskevien määräysten ja näiden elinten toimivaltaa koskevien määräysten mukaisesti.”
This article states that ‘the Agency may cooperate with Europol and the international organisations competent in matters covered by this regulation, in the framework of working arrangements concluded with those bodies, in accordance with the relevant provisions of the Treaty and the provisions on the competence of those bodies’.
Europolin hallintoneuvosto valtuutti maaliskuussa 2006 Europolin aloittamaan Frontexin kanssa neuvottelut operationaalisesta yhteistyösopimuksesta.
In March 2006 the Europol Management Board authorised Europol to enter into negotiations concerning an operational cooperation agreement with Frontex.
Sopimuksen valmistelu on jo aloitettu Europolissa.
The preparatory work for such an agreement has already been initiated within Europol.