natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Täydennyksenä komission kirjalliseen vastaukseen ( E-6074/2010 ) haluaisin kysyä komissiolta, onko se löytänyt sopivan lähestymistavan, jota voidaan ehdottaa käytettäväksi koko Euroopan unionin alueella suojaamaan sikhiyhteisöä tarkastuksilta, jotka olisivat liian rajuja ja epäkunnioittavia heidän uskontoaan ja tapojaan kohtaan?
Further to your Written Answer (E‑6074/2010) I would be grateful to learn whether the Commission has identified an appropriate approach which may be suggested for use throughout the European Union, to protect the Sikh Community from searches which would be deemed to be insensitive and disrespectful of their faith and customs.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010797/2010
Question for written answer E-010797/2010
Aihe: Viidennen koheesioraportin päätelmät sekä saaristot
Subject: Conclusions of the V Cohesion Report and island status
Viidennen koheesioraportin päätelmissä hahmotellaan tulevan koheesiopolitiikan yleisiä linjoja.
The Conclusions of the V Cohesion Report sketch the general lines of approach which will determine the future of the Cohesion Policy.
Niissä todetaan, että alueellisen koheesion tavoite on otettava huomioon uusissa ohjelmissa, ja korostetaan erityisesti maantieteellisistä ongelmista kärsivien alueiden, myös saaristoalueiden, roolia.
They allude to the need to tackle the goal of territorial cohesion in the new programmes, with particular stress on the role of areas which suffer from geographical problems, including island regions.
Päätelmissä mainitaan myös, että raportissa todetaan maantieteellisten piirteiden voivan lisätä alueiden kehityksen ongelmia, ja uutena ja korostamisen arvoisena asiana niissä tunnustetaan tarve kehittää näitä erityispiirteitä varten omat säännöksensä.
They also mention that the report has highlighted the fact that geographical characteristics could intensify development problems in these regions, and a novel feature is that the report acknowledges that it will be necessary to develop targeted provisions to reflect these specificities.
Komissio on käyttänyt tähän asti perusteenaan keskusteluissa sitä, että koheesiopolitiikka ja muut saaristoalueiden kehittämistä tukevat yhteisön politiikat tarjoavat näille alueille jo monia mahdollisuuksia.
To date, the Commission has always argued that, within the framework of the Cohesion Policy and other Community policies, island regions benefit from the existence of a whole range of possibilities for development support.
Vaikuttaa kuitenkin siltä, että tuoreissa päätelmissä tämän tunnustetaan olevan riittämätöntä, sillä niissä mainitaan nimenomaisesti tarve laatia uusia säännöksiä näiden alueiden kehittämisen tukemiseksi.
However, the recent Conclusions appear to acknowledge the inadequacy of this approach, in so far as they explicitly mention the need to develop targeted provisions in order to support the development of these regions.
Voisiko komissio täsmentää, millaisia uusia säännöksiä pitäisi laatia?
Could the Commission specify what kinds of new provisions are needed?
Voiko tämän tärkeän seikan tunnustaminen johtaa EU:n yhteiseen lähestymistapaan saaristoalueiden kehityksen edistämiseksi?
Could this important acknowledgement lead to a common European approach to encourage the development of the island regions?
Lisäksi komissio on käyttänyt perustelunaan sitä, ettei yhteisestä lähestymistavasta ole hyötyä, sillä saaristoalueet eivät ole kovinkaan yhtenäisiä.
Finally, the Commission has long argued that such a common approach is inappropriate, given the heterogeneity of the island regions.
Saarilla näyttää kuitenkin olevan selvästi yhteisiä erityispiirteitä, joista näkyvimpiä ovat niiden pieni koko ja eristyneisyys.
However, the specific factors that islands have in common, the most visible being their small size and their isolation, are obvious.
Nämä seikat heikentävät niiden mahdollisuuksia hyödyntää mittakaavaetuja ja nostavat kuljetuskustannuksia.
These factors make economies of scale less feasible, and increase transport costs.
Siksi saarille ei ole houkuttelevaa perustaa korkean lisäarvon taloudellista toimintaa eivätkä saaret pääse hyötymään täysin yhteismarkkinoiden eduista.
As a result, islands are unattractive locations for setting up economic activities with high added value, and do not fully benefit from the benefits of the Single Market.
Tätä taustaa vasten saarten väliset erot olisivat ainoastaan peruste omaksua tietynlaista joustavuutta ja suhteellisuutta yhteisen lähestymistavan mukauttamiseksi kunkin saaren tarpeita vastaavaksi.
In this context, the differences between islands would require no more than a certain degree of flexibility and proportionality when adapting a common European approach to the specific needs of each island.
Onko komissio näin ollen – ja paljon keskustelua synnyttäneen, maantieteellisesti erityislaatuisia alueita käsittelevän valmistelukirjansa lisäksi – edennyt sellaisten analysointivälineiden kehittämisessä, joiden avulla voidaan tarkastella saarten yhteisiä erityispiirteitä ja perustella saaria koskevan EU:n yhteisen lähestymistavan käyttöönottoa?
In this sense, over and above the controversial Working Document on Territories with Specific Geographical Features, has the Commission made any progress on developing analytical tools which will make it possible to see the specificities which islands have in common, and which justify the introduction of a common European approach for islands?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010799/2010
Question for written answer E-010799/2010
Aihe: Asetuksen (EY) N:o 1371/2007 noudattaminen
Subject: Compliance with Regulation (EC) No 1371/2007
Rautatieliikenteen matkustajien oikeuksia ja velvollisuuksia koskevan asetuksen (EY) N:o 1371/2007 17 artiklan mukaan viivästyksen yhteydessä rautatieyrityksen on maksettava korvaus asianomaiselle matkustajalle.
Under Article 17 of Regulation (EC) No 1371/2007 on rail passengers’ rights and obligations, in the event of a delay a railway undertaking is required to pay compensation to the passenger in question.
Eräässä kuluttajalehdessä kerrottiin tapauksesta, jossa Belgian rautatieyhtiö antoi matkustajalle kuuden euron arvoisen matkakupongin korvauksena Thalys-suurnopeusjunan viivästymisestä.
A consumer magazine has reported that a passenger was given a voucher for EUR 6 by Belgian Railways in compensation for a delay on the Thalys high-speed train (HST) service.
Matkakuponki oli tarkoitettu käytettäväksi toisen Thalys-lipun ostoon.
The voucher was intended to go towards the purchase of a later Thalys ticket.
Jälkeenpäin kuitenkin ilmeni, että kuponki ei kelvannut lipun varaamiseen verkossa, vaan sillä pystyi ainoastaan ostamaan lipun lipunmyyntipisteistä.
It subsequently turned out, however, that the voucher was not valid for online bookings, but only when purchasing a ticket at a ticket office.
Belgian rautatieyhtiö otti hiljattain käyttöön seitsemän euron lisämaksun, joka peritään, jos kansainvälinen suurnopeusjunalippu ostetaan lipunmyyntipisteestä.
Belgian Railways has recently introduced a supplement of EUR 7 for purchasing an international HST ticket at a ticket office.
Näin ollen kuluttaja ei voinut lunastaa matkakuponkiaan.
The consumer was thus unable to redeem his voucher.
Edellä esitetyn perusteella haluan kysyä komissiolta seuraavat kysymykset: 1.
In the light of the above I should like to ask the following questions: 1.
Onko komissio sitä mieltä, että matkakupongin antaminen on asetuksen hengen ja kirjaimen mukainen? 2.
Does the Commission consider that issuing a travel voucher accords with the letter and spirit of the abovementioned regulation? 2.
Tietääkö komissio seitsemän euron lisämaksusta, jonka Belgian rautatieyhtiö perii lipunmyyntipisteestä ostetusta suurnopeusjunalipusta?
Is the Commission aware of the EUR 7 supplement which Belgian Railways has recently started charging for HST tickets purchased from a ticket office?
Eikö tämä käytäntö syrji komission mielestä Euroopan kansalaisia, jotka haluavat ostaa kansainvälisen suurnopeusjunalipun Belgian rautatieyhtiön lipunmyyntipisteestä?
Does the Commission not consider that this measure discriminates against European citizens who wish to purchase an international HST ticket at a Belgian Railways ticket office?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0107/10
WRITTEN QUESTION E-0107/10
Aihe: Väärennettyjen setelien määrän lisääntyminen euroalueella
Subject: Increase in the number of counterfeit banknotes in the eurozone
Hiljattain antamassaan tiedonannossa Euroopan keskuspankki totesi, että vuoden 2009 ensimmäiseen vuosipuoliskoon verrattuna euroalueella liikkeellä olevien väärennettyjen eurosetelien määrä on lisääntynyt voimakkaasti saman vuoden toisen vuosipuoliskon aikana.
In a recent announcement, the European Central Bank noted a significant increase in the number of counterfeit euro banknotes in the eurozone during the second half of 2009 compared to the first half of the year.
Lisäksi se on pannut merkille, että 98 prosenttia markkinoilla havaituista väärennetyistä seteleistä on painettu euroalueella.
In particular, the ECT noted that this was an increase of 8 % and remarked that 98 % of counterfeit notes found on the market were printed in the eurozone.
Onko sillä tietoja Kreikan markkinoilla painettujen tai sieltä löydettyjen tai samalta markkina-alueelta poistettujen väärennettyjen setelien määrästä sekä siitä, millä sijalla Kreikka on muihin euroalueen jäsenvaltioihin verrattuna, kun puhutaan setelien väärentämisestä ja liikkeellä olevista väärennetyistä seteleistä?
Does it have any data concerning the number of counterfeit banknotes which have been printed or identified on the Greek market or withdrawn from circulation there and the rank occupied by Greece as far as the circulation and counterfeiting of banknotes is concerned compared to other eurozone countries?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010800/2010
Question for written answer E-010800/2010
Aihe: Terveydenhuollon resurssien huono hallinnointi
Subject: Mismanagement of health resources
WHO:n raportissa todetaan, että terveysmenoihin käytetään varmuuden vuoksi 20–40 prosenttia tarvittavaa enemmän varoja.
A WHO report has claimed that, on a conservative estimate, 20 to 40 % of all expenditure in the health sector is in reality wasted, the most flagrant case being waste and mismanagement in relation to medicines.
Suurin osa ylijäämästä koskee hävikkiä ja lääkkeiden huonoa hallinnointia, minkä vuoksi WHO kehottaa panostamaan enemmän rinnakkaisvalmisteisiin ja arvostelee antibioottien liiallista käyttöä.
The WHO proposes a greater emphasis on generics, and criticises the abuse of antibiotics.
Portugalin terveysmenot ovat EU:n viidenneksi suurimmat (terveysmenot muodostavat 9,4 prosenttia bruttokansantuotteesta).
Portugal has the fifth highest health expenditure in the EU, with current expenditure on healthcare accounting for 9.4 % of GDP.
Mitä komissio katsoo voivansa tehdä toimivaltansa rajojen puitteissa, jotta se voisi vähentää liiallisia terveysmenoja erityisesti lääkkeiden osalta?
What does the Commission believe it can do, within the limits of its powers, to reduce waste in health spending, with particular reference to medicines?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010801/2010
Question for written answer E-010801/2010
Aihe: Kouluihin liittyviä leikkauksia koskeva eurooppalaisen yhdistyksen arvostelu
Subject: European association criticises reduced aid to private schools
Euroopan yhteisön yksityiskoulujärjestöjen liitto (CANEIPE) on lähettänyt Portugalin opetusministerille kirjeen, jossa se arvostelee yksityistä ja yhteistoiminnallista koulutusta koskeviin tukiin tehtäviä muutoksia, joiden se katsoo olevan demokratian vastaisia ja heikentävän Portugalin koulutusjärjestelmää.
The Confederation of Associations of Independent Schools of the European Communities (CANEIPE) has written to the Portuguese education minister criticising recent cuts in public aid to private and cooperative schools, arguing that these cuts are anti-democratic and represent a step backwards for the education system in Portugal.
Yksityistä ja yhteistoiminnallista koulutusta koskeva uusi rahoitusjärjestelmä – jossa valtion yksityisille kouluille tähän asti myöntämiä tukia rajoitetaan koskemaan aloja, joilla julkinen tarjonta on riittämätöntä tai olematonta – voi viimeisimmän arvion mukaan vaarantaa periaatteen yleismaailmallisesta oikeudesta koulutukseen, koska julkisen verkoston tarjonta ei kata puutteita, jos toimintaa varten tarvittavat määrärahat poistetaan yksityisiltä oppilaitoksilta.
The new funding regime for private and cooperative schools, which reduces the aid hitherto granted by the state to private schools in areas where there is insufficient state-school coverage or none at all, could end up jeopardising the principle of the universal right to education: if private establishments are deprived of the resources needed for their operation, the state sector will not be in a position to make good the shortfall.
Onko komissio ajan tasalla tästä tilanteesta?
Is the Commission aware of this state of affairs?
Onko komissio jo ryhtynyt toimivaltansa puitteissa toimenpiteisiin tietojen hankkimiseksi Portugalin hallitukselta tästä asiasta?
Has the Commission taken steps, within the limits of its powers, to obtain information from the Portuguese Government on the matter?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010802/2010
Question for written answer E-010802/2010
Tämä viimeisin asiakirjojen julkaisu nostatti uuden kyseisen verkkosivuston toimintaa paheksuvan aallon, ja jotkut Yhdysvaltain johtajat vertasivat sivuston toimintaa terrorismiin ja pitävät sitä uhkana.
This latest act of publication has given rise to a fresh wave of criticism of the site, with some US politicians even likening its actions to terrorism and labelling it a threat.
Mitä vaikutuksia cablegate-sähkeillä voi neuvoston mukaan olla EU:n diplomatialle?
Does the Council believe a similar leak could occur in the case of confidential EU documents?
Entä julkistetuissa asiakirjoissa ”elintärkeiksi” määriteltyjen laitosten ja infrastruktuurien turvallisuudelle?
What impact does the Council believe the ‘Cablegate’ affair could have in terms of EU diplomacy, and on the security of the installations and infrastructures referred to in the leaked documents as ‘vital’?
Pitääkö neuvosto yhteyttä jäsenvaltioihin tämän asian osalta?
Has the Council contacted the Member States on the matter?
Onko neuvosto ryhtynyt joihinkin erityistoimenpiteisiin jäsenvaltioiden suojelemiseksi?
Have special measures been taken to protect those structures?
EU:lla ja Yhdysvalloilla on vankka ja pitkän aikavälin strateginen kumppanuus, ja neuvosto on edelleen vakuuttunut siitä, että EU:n ja Yhdysvaltojen välistä tietoturvallisuussopimusta on sovellettu kaikilta osin sopimuksen määräysten mukaisesti.
The EU and the United States have a robust and long-term strategic partnership and the Council rests assured that the security of information agreement between the EU and the United States is applied in full accordance with its provisions.
EU on korostanut elintärkeiden infrastruktuurien tehokkaan suojaamisen merkitystä.
The EU has highlighted the importance of effective critical infrastructure protection.
Vaikka jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisesta hyökkäyksiltä, neuvosto myöntää, että infrastruktuurien turvallisuuteen ja erityisesti tietoverkkohyökkäyksiin liittyviä haasteita on käsiteltävä laaja-alaisesti edistämällä toimintatapoja ja lainsäädäntöä, joilla varmistetaan korkeatasoinen suojelu ja mahdollistetaan nopeampi reagoiminen häiriöiden tai hyökkäysten ilmetessä.
While the primary responsibility for protecting critical infrastructures against attack is the responsibility of Member States, the Council recognises that the challenges linked to security of infrastructures, and cyber attacks in particular, need to be addressed in a wide-ranging manner by promoting policies and legislation that ensure a high-level of security and allow for faster reactions in the event of disruptions or attacks.
Kesäkuussa 2004 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi Euroopan komissiota laatimaan Euroopan elintärkeiden infrastruktuurien suojaamista koskevan kokonaisstrategian.
In June 2004, the European Council asked the European Commission to prepare an overall strategy to protect European critical infrastructures.
Lokakuussa 2004 komissio hyväksyi tiedonannon ”Kriittisen infrastruktuurin suojelu terrorismin torjunnassa”.
In October 2004, the Commission adopted a Communication on Critical Infrastructure Protection (CIP) in the Fight Against Terrorism.
Komissio hyväksyi joulukuussa 2006 Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelman (EPCIP).
A European Programme for Critical Infrastructure Protection (EPCIP) was adopted by the Commission in December 2006.
Suojaamisohjelman olennaisena osana oli ehdotus uudeksi direktiiviksi elintärkeiden infrastruktuurien suojaamisesta.
A key element of EPCIP was the proposal for a new Directive on CIP.
Direktiivin täytäntöönpanoa ajatellen käsiteltiin ainoastaan energian ja liikenteen aloja.
For the purpose of implementing the directive, only the energy and transport sectors were considered.
Direktiiviä on määrä tarkastella uudelleen vuonna 2012 sen vaikutuksen arvioimiseksi ja mahdollisesti muiden alojen kuten tieto- ja viestintätekniikan sisällyttämiseksi sen piiriin.
This will be reviewed in 2012 to assess its impact and the possible inclusion of other sectors, such as information and communication technology.
Osana Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelmaan liittyvää työskentelyä komissio järjestää säännöllisesti yhteystahojen kokouksia ja epävirallisia työpajoja, joissa jäsenvaltiot keskustelevat kriittisen infrastruktuurin suojaamiseen liittyvistä kysymyksistä.
As part of the work on EPCIP, the Commission regularly organises point of contact meetings and informal workshops where issues relating to critical infrastructure protection are discussed by Member States.
Direktiivin 2008/114/EY yhteydessä neuvosto teki tarkoituksellisesti päätöksen olla laatimatta luetteloa Euroopan kriittisistä infrastruktuureista erityisesti välttääkseen ne mahdolliset haittavaikutukset, joita luottamuksellisuuden mahdollisesta rikkoutumisesta saattaisi aiheutua.
In the context of Directive 2008/114/EC the Council took a deliberate decision not to draw up a list of European critical infrastructures, in particular with a view to avoiding the potentially negative impact of possible breaches of confidentiality.
Siksi EU:lla ei ole tällaista luetteloa eikä neuvosto millään tavoin ota kantaa arvioihin, joita Yhdysvaltojen viranomaiset ovat esittäneet omassa, WikiLeaksin julkaisemassa luettelossaan ulkomaisista kriittisistä infrastruktuureista.
Therefore, the EU does not maintain such a list and the Council does not take any view on the assessments made by the US authorities in their own list of foreign critical infrastructures disclosed by WikiLeaks.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010803/2010
Question for written answer E-010803/2010
Mitä vaikutuksia cablegate-sähkeillä voi komission mukaan olla EU:n diplomatialle?
Does the Commission believe a similar leak could occur in the case of confidential EU documents?
Entä julkistetuissa asiakirjoissa ”elintärkeiksi” määriteltyjen laitosten ja infrastruktuurien turvallisuudelle?
What impact does the Commission believe the ‘Cablegate’ affair could have in terms of EU diplomacy, and on the security of the installations and infrastructures referred to in the leaked documents as ‘vital’?
Pitääkö komissio yhteyttä jäsenvaltioihin tämän asian osalta?
Has the Commission contacted the Member States on the matter?
Onko komissio ryhtynyt joihinkin erityistoimenpiteisiin jäsenvaltioiden suojelemiseksi?
Have special measures been taken to protect those structures?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010805/2010
Question for written answer E-010805/2010
Aihe: WikiLeaks-verkkosivuston isännöinti
Subject: Hosting of Wikileaks
Wikileaks-verkkosivustolla on julkaistu vuodesta 2007 lähtien luottamuksellisia asiakirjoja.
The Wikileaks website has been publishing confidential documents since 2007.
Wikileaks julkaisi 28. marraskuuta lähes 250 000 Yhdysvaltain ulkoasiainministeriön luottamukselliseksi luokiteltua diplomaattista asiakirjaa, mikä nostatti sivuston toimintaa paheksuvan aallon.
Its most recent action, on 28 November 2010, has been to publish around 250 000 confidential US State Department diplomatic documents.
Viimeisemmän arvion mukaan verkkosivusto poistettiin tämän seurauksena käytöstä useaksi tunniksi, ja Amazon poisti Wikileaksin palvelimeltaan.
This led to a wave of criticism and ultimately resulted in the site being suspended for several hours and expelled from its server, Amazon.
Wikileaks-verkkosivusto toimii tällä hetkellä sveitsiläisellä verkkotunnuksella (.ch), mutta osa sen tiedoista sijaitsee yhtä EU:n jäsenvaltioiden palvelimilla (Ranskassa ja Ruotsissa).
Wikileaks is now being hosted by a Swiss domain (.ch), but some of its data is still housed on servers in EU Member States (France and Sweden).
Tämän lisäksi Wikileaks on perustanut useita ”peilisivustoja” estääkseen sivuston poistamisen kokonaan käytöstä, kuten tapahtui aikaisemmin tämän kuun alussa.
In addition, Wikileaks has created innumerable mirror sites to prevent a recurrence of the total suspension it suffered at the beginning of December.
Useat näistä peilisivustoista toimivat EU:n alaisilla verkkotunnuksilla (.pt, .fr, .uk jne.).
Many of these mirrors are housed by European domains (.pt, .fr, .uk, etc.) and several have the domain ‘.eu’.
EU:n verkkorikollisuuden torjumista koskevan politiikan ja verkkotunnusten rekisteröimistä koskevien politiikkojen perusteella pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: —
Bearing in mind the EU's policies to combat cybercrime and on the registration of domains, could the Commission answer the following questions: —
Onko komissio tietoinen Wikileaks-verkkosivuston verkkotunnusten rekisteröimisestä ja Wikileaks-palvelinten isännöinnistä?
Is it aware of the situation with regard to the domains used by the Wikileaks website and the hosting of its servers?
Onko komissio seurannut kloonattujen verkkosivustojen (peilisivustojen) perustamista EU:n verkkotunnuksille? —
Is it informed about the creation of Wikileaks mirrors with European domains? —
Onko komissio ollut yhteydessä Ranskan ja Ruotsin viranomaisiin sen vuoksi, että kyseisissä maissa isännöidään Wikileaks-palvelimia?
Has it contacted the French and Swedish authorities in connection with the hosting of Wikileaks on servers based in those countries?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010806/2010
Question for written answer E-010806/2010
Aihe: TAAG-lentoyhtiön lentokoneen hätälasku Lissaboniin
Subject: Emergency landing in Lisbon by TAAG airplane
Angolalaisen TAAG-lentoyhtiön Boeing 777 -lentokone teki 6. joulukuuta hätälaskun Lissabonin lentokentälle pian lentoon lähdön jälkeen.
On 6 December 2010, a Boeing 777 operated by TAAG Angolan Airlines made an emergency landing at Lisbon airport shortly after having taken off.
Tiedotusvälineissä todettiin, että hätälasku oli seurausta suihkumoottoriin liittyvästä ongelmasta.
The media reported that the emergency landing was due to a problem with a reactor.
Rungon osia putosi Almadan alueelle, minkä seurauksena kymmenelle autolle aiheutui aineellisia vahinkoja ja kaksi henkilöä loukkaantui.
Pieces of fuselage landed in the Almada neighbourhood, damaging 10 cars and injuring two people.
Näiden osien väitetään olleen peräisin hätälaskun tehneestä koneesta.
This debris allegedly came from the plane which made the emergency landing.
Portugalin lento-onnettomuuksien tutkinnasta vastaava viranomainen on käynnistänyt tutkimukset tapahtumien selvittämiseksi.
The Portuguese office for the prevention and investigation of aircraft accidents has launched an inquiry into the events.
Mitä mieltä komissio on siitä?
What is its opinion of it?
Aikooko komissio ryhtyä joihinkin toimenpiteisiin angolalaista TAAG-lentoyhtiötä vastaan?
Will the Commission take any action against TAAG Angolan Airlines?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010807/2010
Question for written answer E-010807/2010
Aihe: Lapsille tarkoitettujen patenttisuojaamattomien lääkkeiden tutkimukseen myönnettävä rahoitus
Subject: Funding for research in off-patent medicines for children