natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006244/2011
Question for written answer E-006244/2011
Aihe: Tiemaksut Karpasian niemimaan luonnonsuojelualueelle johtavalla tiellä
Subject: Road tolls at the entrance to Karpasia nature reserve
Turkin miehitysviranomaiset ovat jokin aika sitten ottaneet käyttöön uuden provosoivan keinon, jota ei voida pitää hyväksyttävänä, Turkin nykyisin miehittämän Karpasian niemimaalla sijaitsevan Rizokarpason kaupungin pyhän Andreaksen luostarin alueella, jota EU pitää ympäristönsuojelullisesti erittäin tärkeänä sen erittäin harvinaisen eläimistön ja kasviston vuoksi.
The Turkish occupation authorities have recently taken a new provocative and unacceptable measure in the Rizokarpaso-Apostolos Andreas area, which is today under Turkish occupation and is regarded by the EU as an area of special environmental interest, with very rare flora and fauna.
Miehitysviranomaiset ovat asettaneet tiemaksuja Karpasian niemimaan luonnonsuojelualueelle johtavalle tieosuudelle juuri ennen luonnonsuojelualuetta ja veloittavat Natura 2000 -alueelle haluavilta autoilijoilta euron, jota vastaan saa pääsylipun.
In particular, the occupation authorities have set up road tolls just before the road enters the Karpasia area and are charging drivers wishing to enter the protected Natura 2000 area one euro and issuing them with an entrance ticket.
Lippuna toimivassa kuitissa todetaan kuitin olevan kansallispuiston pääsylippu.
The ticket, which is issued as a receipt, states that it is a ‘National Park Entrance Ticket’.
On huomautettava, että suurin osa tämän tieosuuden ohittavista on Kyproksen kreikkalaisia, jotka ovat matkalla pyhän Andreaksen luostariin, mutta joukossa on myös henkilöitä, jotka ajavat omille tonteilleen.
It should be noted that most of those passing this point are Greek Cypriots wishing visit the Apostolos Andreas monastery, but they also include people wishing to visit their properties in the region.
Onko komissio tietoinen tiemaksujen olemassa olosta tällä tieosuudella, vaikka mikään EU:n ohjelma ei edellytä tiemaksuja Natura 2000 -verkostoon kuuluville alueille johtavilla teillä? 2.
Is it aware of the existence of tolls at this point, although no EU programme provides for the payment of toll charges in areas that form part of the Natura 2000 network? 2.
Pitääkö se tätä Turkin miehitysviranomaisten toimintaa provosoivana?
Does it consider this action by the Turkish occupation authorities to be provocative?
Aikooko se ryhtyä toimiin ”tasapainon” palauttamiseksi alueelle? 3.
Will it take action to restore the ‘balance’ in the area? 3.
Voiko komissio yksinkertaisesti olla huomioimatta Turkin toistuvat provosoivat toimet ja pyrkiä löytämään Kyproksen ongelmaan kokonaisvaltaisen ratkaisun, jossa myös kyseiset toimet on huomioitu?
Can the Commission simply ignore a series of provocative actions by Turkey and look to solving them only as part of a comprehensive solution to the Cyprus problem?
Aikooko komissio odottaa toimimatta siihen saakka?
Does it intend to stand idly by until then?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006246/2011
Question for written answer E-006246/2011
Aihe: Tutkivan journalismin järjestöltä (Bureau of Investigative Journalism) peräisin olevat tiedot
Subject: Information from the Bureau of Investigative Journalism
Tutkivan journalismin järjestön (Bureau of Investigate Journalism) äskettäin tekemä tutkimus osoittaa jälleen kerran, että komissio syytää ylettömiä summia hyödyttömiin menoihin, mikä on vastoin Euroopan unionin aina esiin tuomia ajatuksia ja arvoja.
Once again, a recent study by the Bureau of Investigative Journalism has revealed that the Commission is spending exorbitant sums on unnecessary expenses, which is contrary to the ideals and values that the European Union has always upheld.
Tietojen mukaan kymmeniä tuhansia euroja on törsätty sellaisten menojen (vastaanotoista, matkoista ja useamman päivän pituisista oleskeluista hotelleissa aiheutuvat kulut) kattamiseksi, joiden tulisi olla paljon alhaisempia.
The study shows that tens of thousands of euros are wasted on expenses (for receptions, travel and hotel accommodation over several days) that ought to cost a lot less.
Komission tuhlaavaisuus on jo osoitettu aiemmin, kun paljastui, että toimielin on jatkanut erittäin huomattavan korvauksen maksamista kuukausittain entisille komission jäsenille, jotka olivat saaneet korkeasti palkatun työn, perusteenaan helpottaa näiden siirtymistä normaalisti yksityiselle sektorille.
Proof of the Commission’s extravagance has already been provided in the past with the revelation that former commissioners, who had since found extremely well-paid jobs, continued to receive a very high monthly allowance on the pretext that this would help them achieve a normal transition into the private sector.
Kun otetaan huomioon edellä esitetyt seikat ja taloudellisen taantuman laajuus, katsooko komissio nauttivansa kansalaisten luottamusta, kun tiedetään, että työttömyys koskettaa raskaasti suurta osaa näistä ihmisistä?
Bearing the above in mind, along with the extent of the economic recession, and knowing that a great many of our citizens have been severely hit by unemployment, can the Commission claim that the public has confidence in it?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006247/2011
Question for written answer E-006247/2011
Aihe: Ekoinnovointia koskevien uusien suuntaviivojen oikeudellinen asema
Subject: Legal status of the upcoming eco-innovation guidelines
Komissiossa viimeistellään parhaillaan teknisiä suuntaviivoja asetuksen (EY) N:o 443/2009 mukaisista innovatiivisista teknologioista.
The Commission is currently finalising technical guidelines for innovative technologies pursuant to Regulation (EC) No 443/2009.
Nämä suuntaviivat ovat autonvalmistajille erittäin tärkeät, koska niissä vahvistetaan perusvaatimukset sellaisten innovatiivisten teknologioiden sertifioinnille, joiden tavoitteena on vähentää henkilöautojen hiilidioksidipäästöjä.
These guidelines are of great importance for manufacturers as they establish the basic requirements for the certification of innovative technologies aiming at lowering CO 2 emissions from cars.
Autonvalmistajien tutkimus-, kehittämis- ja liiketoiminnan kannalta – ja myös kansalaisten kannalta – on erittäin tärkeää saada selkeät, vakuuttavat ja oikeudellisesti varmat säännöt siitä, mikä on ekoinnovointia.
From the manufacturers’ research, development and business perspective — as well as the public’s perspective — it is very important that the rules for what constitutes an eco-innovation are clear, predicable and legally sound.
Suuntaviivojen tuleva oikeudellinen asema on kuitenkin hyvin epäselvä.
However, the expected legal status of these guidelines is very unclear.
Ne julkaistaan käsittääkseni epävirallisessa asiakirjassa, joka ei ole oikeudellisesti sitova ja joka on täysin erillään asetuksesta (EY) N:o 443/2009 ja sen täytäntöönpanosäännöistä.
It is my understanding that the guidelines will be published as an informal and non-binding document, entirely separate from Regulation (EC) No 443/2009 and its implementing rules.
Tämä johtaa väistämättä varsinkin kyseisten suuntaviivojen hyväksymisen, päivityksen ja muuttamisen osalta oikeusvarmuuden puuttumiseen ja epäselvyyteen, eikä autonvalmistajilla ole juurikaan tai ehkä lainkaan mahdollisuuksia varmistaa, että niiden mielipiteitä kuunnellaan ja arvioidaan oikeudenmukaisesti ja avoimesti.
This will inevitably lead to a lack of legal certainty and clarity, especially as regards the procedure for adopting, updating and amending the guidelines, with little if any opportunity for manufacturers to ensure that their arguments are heard and assessed in a fair and transparent manner.
Tällainen epävarmuus ei ole hyväksi EU:n lainsäädännölle eikä innovatiivisten teknologioiden kehittämiselle.
This uncertainty is bad for European law and for the development of innovative technologies.
Voiko komissio kertoa pääpiirteittäin, mikä on parlamentin asema teknisten suuntaviivojen hyväksymisessä ja muuttamisessa?
Can the Commission outline what the Parliament’s role in the process of adopting and amending the technical guidelines will be?
Mitä komissio aikoo tehdä parantaakseen innovatiivisten teknologioiden sertifiointia koskevien sääntöjen oikeusvarmuutta ja selkeyttääkseen niitä?
What will the Commission do to improve the legal certainty and clarity as regards the framework for the certification of innovative technologies?
Voiko komissio kertoa pääpiirteittäin, millaisia mekanismeja luodaan sen varmistamiseksi, että autonvalmistajien mielipiteet arvioidaan oikeudenmukaisesti ja avoimesti?
Can the Commission outline what mechanisms will be put in place to ensure that manufacturers’ arguments are assessed in a fair and transparent manner?
Aikooko komissio harkita suuntaviivojen sisällyttämistä asetuksen (EY) N:o 443/2009 mukaisten innovatiivisten teknologioiden hyväksymis- ja sertifiointimenettelyä koskevaan asetusluonnokseen sen liitteenä – ja jos ei, niin miksi?
Will the Commission consider including the guidelines as an annex to the draft regulation on a procedure for the approval and certification of innovative technologies pursuant to Regulation (EC) No 443/2009 — and, if not, why not?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006248/2011
Question for written answer E-006248/2011
Aihe: Hiilidioksidipäästöjen vähentämisen vaikutukset
Subject: Effects of reducing CO 2 emissions
Jos tulevaisuuden päästöoikeuksien kauppaa ei valmistella asianmukaisesti ja järkevästi, on vaarana, että sen toivottu vaikutus (hiilidioksidipäästöjen vähentäminen) toteutuu päinvastaisena.
If it is not correctly and carefully focused in a forward-looking way, the Emissions Trading Scheme will be in danger producing the opposite effect to that intended (a reduction in CO 2 emissions).
Koska EU:n direktiivillä säädetään hiilidioksidipäästöjen enimmäismäärästä yhteisössä, yritykset tulevat valitettavasti alttiiksi houkutukselle siirtää tuotantonsa kolmansiin maihin.
The EU directive placing upper limits on CO 2 emissions within the Union has unfortunately given companies an incentive to relocate their manufacturing to third countries.
Kuinka todellisena komissio näkee vaaran, että teräksen lisäksi myös väli- ja lopputuotteet edellä mainituista maista syrjäyttävät pienempien kustannusten ja hintojen ansiosta EU:n vastaavat tuotteet?
Does the Commission see a real danger that not only steel but also intermediate and finished products from the abovementioned countries will squeeze out the corresponding EU products because those countries’ costs and prices are more competitive?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006249/2011
Question for written answer E-006249/2011
Aihe: Hiilidioksidipäästöjen vähentäminen – Päästöoikeudet
Subject: Reduction in CO 2 emissions — emission allowances
Päästöoikeudet voidaan tulevaisuudessa ymmärtää vain eräänlaisena ”huutokauppana”.
Emission allowances will in future only be able to be acquired by ‘auction’.
Sen, joka ei hanki oikeuksia, on rahoitettava ympäristöhankkeensa muulla tapaa.
Anyone who is unable to acquire sufficient allowances will be forced to find another way of funding environmental projects.
Kriitikot pelkäävät, että hiilidioksidipäästöjen väheneminen Euroopassa ei maailmanlaajuisesti muuta yhtään mitään, ja ettei tuotteiden kysyntä laske, vaan teollisuusyritykset ja -alueet vain muuttavat EU:n ulkopuolelle.
Critics fear that reducing CO 2 within Europe will not change anything at a ‘global’ level and that demand for products will not fall and industrial companies and industrial sites could be relocated from Europe to other regions.
Myös EUROFER on komissiolle ja kaikkien jäsenvaltioiden hallitusten edustajille osoitetussa avoimessa kirjeessä varoittanut hiilidioksidipäästöjen vähentämisen seurauksista.
Eurofer has sent an open letter to the European Commission and the government representatives of all of the Member States warning of the consequences of reducing CO 2 emissions.
Tästä voidaan tehdä se johtopäätös, että päästöoikeuksien kauppaa voidaan pitää ympäristöystävällisenä vain silloin, kun järjestelmä todella on suunnattu yrityksille maailmanlaajuisesti ja mahdollisuuksien mukaan ottaa mukaan myös kehitysmaat, joiden kasvihuonekaasupäästöt lisääntyvät rajusti.
It is possible to conclude that the trading of emission allowances only has a positive effect on climate if the system is a genuinely global one and, as far as possible, includes developing countries, which, for their part, have seen huge increases in greenhouse gases.
On olemassa myös ristiriitaista tietoa siitä, mitä päästöoikeuksien rikkomisesta perityillä maksuilla tähän mennessä on tehty tai tehdään.
There is also a great deal of confusion about what has happened to date with, or what will happen with, funds from emission penalties, etc.
Tässä yhteydessä kysyn edellistä kysymystämme täydentävät seuraavat kysymykset: 1.
In this connection, I wish to ask the following additional questions, following on from our earlier question: 1.
Miten komissio aikoo varmistaa, että päästöoikeuksilla käydään riittävästi kauppaa ja että teollisuusyritysten poismuutto voidaan välttää? 2.
How will the Commission ensure that sufficient allowances are traded and that relocation by industrial companies is able to be avoided? 2.
Täytyykö lukuisten päästökauppajärjestelmään kuuluvien yritysten taistella pienestä määrästä päästöoikeuksia?
Will the numerous companies affected be forced to fight over a scarce quota of allowances?
Mitä toimenpiteitä on varattu sellaisten yritysten varalle, joilla ei ole varaa ostaa päästöoikeuksia? 3.
What measures are planned for companies which cannot afford allowances? 3.
Mitä tapahtuu niille rahoille, joita yritysten päästökauppajärjestelmän puitteissa on maksettava? 4.
What will happen with the money which companies have to pay in connection with emission trading? 4.
Sijoitetaanko rahat uusiutuviin energianlähteisiin? 5.
Will the money be invested in renewable energy sources? 5.
Uskooko komissio, että se pystyy toimenpiteillään hidastamaan maailmanlaajuista lämpenemistä ja että muut valtiot (kuten Kiina, Yhdysvallat ja Brasilia) eivät hyödy suunnitellusta EU:n toimenpiteestä, kun tämänhetkiset kertomukset osoittavat, että maalämmityksestä on tullut ennätyksellisen suosittua?
Does the Commission believe that it will be able to reduce global warming with the help of its measures and that the planned EU measure will not profit other countries (such as China, the USA and Brazil), with, according to the latest reports, the warming of the earth having reached a record level?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006250/2011
Question for written answer E-006250/2011
Aihe: Hiilidioksidipäästöjen vähentäminen – Euroopan parlamentin ympäristövaliokunta
Subject: CO 2 emissions reduction — European Parliament Environment Committee
Euroopan parlamentin ympäristövaliokunta suunnittelee määräyksiä, joiden mukaan EU:ssa sijaitsevien eri alojen yritysten on vähennettävä hiilidioksidipäästöjä 25 prosenttia.
The European Parliament’s Committee on the Environment plans that the CO 2 emissions of various undertakings in the EU Member States should be reduced by 25 %.
Sen vuoksi yritysten, jotka eivät täytä vaatimuksia, on hankittava vielä enemmän päästöoikeuksia tai suoritettava muita maksuja, mikä puolestaan aiheuttaa massiivisia säästöjä henkilöstösektorilla tai johtaa siihen, että yritykset muuttavat EU:n ulkopuolelle.
Consequently, undertakings which do not meet these criteria must purchase yet more certificates or make payment in some other form, which either leads to massive staff cuts or to firms relocating outside the EU.
Samalla jäsenvaltiot menettävät valtavat määrät verotuloja ja kuljetuskustannukset kasvavat huomattavasti, mikä puolestaan lisää hiilidioksidipäästöjä.
This means huge losses of tax revenue for that the Member State in question and a sharp rise in transport costs, which in turn leads to higher CO 2 emissions.
Tämän vuoksi kysyn seuraavaa: 1.
That being so, I should like to ask: 1.
Kuinka montaa yritystä ja/tai teollisuusaluetta Euroopassa, kutakin jäsenvaltiota kohti, hiilidioksidipäästöihin liittyvät velvoitteet koskevat? 2.
How many undertakings and/or industries located in the EU as a whole — broken down by Member State — are affected by these CO 2 requirements? 2.
Kuinka suuret lisäkustannukset tiukennusten aiheuttamasta päästöoikeuksien ostosta koituisi yrityksille? 3.
How much extra would these firms have to pay in the form of emissions certificate purchases as a result of these more stringent requirements? 3.
Kuinka monen yrityksen on siirrettävä tuotantoaan EU:n ulkopuolelle hiilidioksidipäästöjä koskevien velvoitteiden välttämiseksi? 4.
How many firms would have to move their production operations outside the EU in order to avoid the CO 2 constraints? 4.
Kuinka monta työpaikkaa jäsenvaltioittain eriteltynä komission näkemyksen mukaan on vaarassa hiilidioksidipäästöjä koskevien velvoitteiden ja niistä seuraavien yritysten toimintojen EU:n ulkopuolelle siirtämisten vuoksi? 5.
How many jobs — broken down by Member State — does the Commission reckon to be endangered by the CO 2 requirements and resulting relocations outside the EU? 5.
Kuinka korkeaksi komissio arvioi ne verotulojen menetykset, jotka syntyvät erilaisten kunnallisverojen ja lukuisten tuloverojen vähenemisestä? 6.
How much does the Commission estimate is lost in tax revenue from various local taxes and from the numerous taxes on income? 6.
Kuinka korkeaksi komissio arvioi – jäsenvaltioittain eriteltynä – ne lisääntyvistä sosiaalimenoista, kuten esimerkiksi uhkaavan työpaikkojen vähentämisen seurauksena maksettavasta työttömyystuesta, syntyvät kustannukset?
What does the Commission estimate is the cost — broken down by Member State — of additional social security benefits, such as unemployment support, resulting from the threatened loss of jobs?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006251/2011
Question for written answer E-006251/2011
Aihe: Liikkuvuusverkosto ja Leonardo da Vinci -ohjelma
Subject: Mobility network for the Leonardo da Vinci programme
Leonardo da Vinci ‑ohjelman toiminnassa havaittuihin ongelmiin kuuluvat vaikeudet, joita ohjelmaan osallistujat (hakijat ja mahdolliset kumppanit) kohtaavat, kun he yrittävät tutustua toisiinsa ja viestiä keskenään.
One of the problems which have been identified in the workings of the Leonardo da Vinci programme is the considerable difficulty encountered by those concerned (applicants and potential partners) in establishing relations and communicating with each other.
Vuodeksi 2011 laaditussa talousarviossa Euroopan parlamentti hyväksyi Leonardo da Vinci ‑ohjelman liikkuvuusjärjestelmän verkoston rahoittamisen (muutos budjettikohdan 15 02 22 – Elinikäinen oppiminen selvitysosaan).
In the 2011 budget, Parliament approved the funding of a ‘mobility system network’ for the Leonardo da Vinci programme (amendment to remarks under heading 15 02 22 — Lifelong Learning Programme).
Verkoston perustamisen myötä tietyllä alalla toimivat organisaatiot, kuten ammattiliitot, kauppakamarit ja opiskelija- tai nuorisojärjestöt, voivat yhteistyössä auttaa Leonardo da Vinci ‑ohjelmaan hakevia ehdokkaita löytämään yrityksen, jossa he voivat suorittaa harjoittelunsa.
The creation of this network will enable organisations active in a particular field (e.g. trade unions, chambers of commerce and students or young peoples' associations) to cooperate in order to help applicants for aids under the Leonardo da Vinci programme in their efforts to find a company or enterprise in which they can acquire work experience.
Niin neuvosto (neuvoston päätelmät Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksesta nro 4/2010) kuin Euroopan parlamenttikin (Euroopan parlamentin 10. toukokuuta 2011 hyväksymä päätöslauselma tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksista komissiota koskevassa varainhoitovuoden 2009 vastuuvapausmenettelyssä, P7_TA(2011)0194 ) ovat kehottaneet ottamaan käyttöön käyttäjäystävällisen ja tehokkaan yhteistyökumppaneiden hakuvälineen, joka voisi helpottaa hakijoiden vaikeuksia löytää isäntäorganisaatioita muista maista.
Thus, both the Council (in its conclusions of January 2011 on the Court of Auditors' Special Report No 4) and, recently, Parliament (in its resolution of 10 May 2011 on the Court of Auditors' special reports in the context of the 2009 Commission discharge — P7_TA(2011)0194 ), have insisted on the need to create a new instrument for finding partners, of an effective and user-friendly nature and suitable for dealing with the problems encountered by applicants seeking host partners in other Member States.
Voiko komissio kertoa, mihin toimenpiteisiin se on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä parantaakseen ohjelman eri toimijoiden välisiä suhteita?
Can the Commission state what measures it has adopted or intends to adopt with a view to improving relations between the different parties concerned by this programme?
Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt vuoden 2011 puoleen väliin mennessä perustaakseen liikkuvuusverkoston?
What measures has the Commission adopted, as things stand midway in the 2011 financial year, for the creation of this mobility network?
Millainen on verkoston täytäntöönpanon aikataulu?
What is the expected time-frame for its implementation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006252/2011
Question for written answer E-006252/2011
Aihe: Euroopan unionin vähävaraisille suunnattu elintarvikeapuohjelma
Subject: European food aid programme for the most deprived
Euroopan unionin tuomioistuin määräsi 13. huhtikuuta 2011, että Euroopan unionin vähävaraisille suunnatun elintarvikeapuohjelman tuella voidaan ostaa ainoastaan ylijäämäelintarvikkeita.
On 13 April 2011 the Court of Justice ruled that purchases of food under the European food aid programme for the most deprived should be confined to surplus stocks.
Päätöksellä vähennetään huomattavasti niiden elintarvikkeiden määrää, joita kansalaisjärjestöt voisivat jakaa ensi vuonna, ja jopa koko ohjelman jatkuvuus voi vaarantua.
This ruling greatly reduces the quantity of food that NGOs will be able to distribute next year and could spell the end of the programme.
Eurostatin arvion mukaan Euroopassa 27 jäsenvaltion 80 miljoonaa ihmistä (16 prosenttia väestöstä) elää köyhyysrajan alapuolella.
Eurostat estimates that in the 27 Member States there are 80 million people (16 % of the population) living below the poverty line.
Euroopan unioni on Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvien tavoitteidensa mukaisesti luvannut pelastaa yli 20 miljoonaa ihmistä köyhyydestä.
Among the aims which it intends to achieve through the Europe 2020 strategy, the EU has committed itself to lifting more than 20 million people out of poverty.
Ohjelmaan varattu rahoitus on tällä hetkellä 500 miljoonaa euroa, mikä on hädin tuskin 1 prosentti YMP:stä, ja sillä hankitaan muiden toimenpiteiden ohella elintarvikkeita yli 13 miljoonalle varattomalle unionissa.
At present the programme has a budget of EUR 500 million, accounting for just 1 % of the CAP; one of its purposes is to provide food for over 13 million poor people in the EU.
Koska talouselämä on nyt kriisissä emmekä saa unohtaa sitoumuksiamme, yhteisvastuullisuus kaikkein vähävaraisimpia kohtaan on olennaisen tärkeää.
That is why, at this time of economic crisis, and given the promises that we have made, it is essential to show solidarity with those in greatest need.
Ottaen huomioon tämän päätöksen ja sen, että komissio ja Euroopan parlamentti ovat ehdottaneet uusien sääntöjen soveltamista Euroopan unionin vähävaraisille suunnattuun elintarvikeapuohjelmaan, kysyn seuraavaa:
In the light of the Court’s ruling and of the fact that the Commission and Parliament have both proposed that a new regulation be adopted to govern the food aid programme,
Mihin toimiin neuvosto on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä, jotta Euroopan unionin vähävaraisille suunnatun elintarvikeapuohjelman uudistaminen voidaan toteuttaa?
What steps has the Council taken or will it take to enable the programme to be revised in this way?
Onko neuvosto tutkinut kaikki mahdolliset oikeussuojakeinot Euroopan unionin vähävaraisille suunnatun elintarvikeapuohjelman jatkuvuuden varmistamiseksi?
Has it examined every possible legal means of saving the programme?