natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kaikkiin jäsenvaltion rahallista vastiketta vastaan tekemiin julkisiin sopimuksiin sovelletaan julkisista hankinnoista annettuja EU-direktiivejä Julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/50/ETY , EYVL L 209, 24.7.1992 , julkisia tavaranhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/36/ETY , EYVL L 199, 9.8.1993 , ja julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/37/ETY , EYVL L 199, 9.8.1993 . , mikäli niiden arvo ylittää asian kannalta merkityksellisessä direktiivissä määritellyn kynnysarvon.
All public contracts undertaken by a Member State for pecuniary interest are subject to the EU Public Procurement Directives Council Directive 92/50/EEC of 18 June 1992 relating to the coordination of procedures for the award of public service contracts, OJ L 209, 24.7.1992 , Council Directive 93/36/EEC of 14 June 1993 coordinating procedures for the award of public supply contracts, OJ L 199, 9.8.1993 , and Council Directive 93/37/EEC of 14 June 1993 concerning the coordination of procedures for the award of public works contracts, OJ L 199, 9.8.1993 . provided their value exceeds the threshold set in the relevant directive.
Tämä koskee myös sopimuksia, jotka rahoitetaan niiden jäsenvaltioiden myöntämän kahdenvälisen kehitysavun turvin, joihin hankintaviranomaiset kuuluvat ja jotka kantavat taloudellisen vastuun tarjouskilpailun järjestämisestä.
This includes contracts financed through bilateral development aid granted by the Member States to which the contracting authorities belong and under whose financial responsibility the tender is organized.
Vastaanotettuaan kantelun Euroopan komissio teki laajan tutkimuksen kaikkien 15 jäsenvaltion hankintakäytännöistä kehitysavulla rahoitettujen hankintojen osalta, mikä johti useiden rikkomismenettelyjen aloittamiseen.
Following a complaint, the European Commission carried out an extensive enquiry into the procurement practices of all 15 Member States concerning purchases financed by development aid, which led to the opening of a number of infringement procedures.
Vaikutti todellakin siltä, että eräät jäsenvaltiot asettivat kehitysmaille myönnettävän avun ehdoksi tavaroiden, palvelujen tai rakennusurakoiden hankkimisen avun myöntävältä maalta (ns. sidottu kehitysapu).
Indeed, it appeared that some Member States used to make the grant of aid to developing countries conditional on the purchase of goods, services or works originating from the donor country ( tied aid ).
Komission tutkimuksen perusteella enää neljä jäsenvaltiota toteuttaa julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön rikkomisesta johtuvia korjaustoimenpiteitä.
Pursuant to the Commission's enquiry only four Member States are still in the course of taking steps to remedy infringements to public procurement law.
Komission itse myöntämään kehitysapuun sovelletaan erityisiä säännöksiä varainhoitoasetuksen Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25.6.2002, EYVL L 248, 16.9.2002 . , varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23.12.2002, EYVL L 357, 31.12.2002 . , Euroopan kehitysrahaston (EKR) rahoittamia palveluhankintoja, tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin sovellettavien yleisten määräysten AKT—EY-ministerineuvoston päätös N:o 2/2002, tehty 7.10.2002, EYVL L 320, 23.11.2002 . ja yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen Neuvoston asetus, annettu 27.3.2003, EUVL L 83, 1.4.2003 . mukaisesti.
As regards development aid granted by the Commission itself, specific provisions apply in accordance with the Financial Regulation Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002, OJ L 248, 16.9.2002 . , the Implementing Rules for the Financial Regulation Commission Regulation (EC, Euratom) No 2342/2002 of 23 December 2002, OJ L 357, 31.12.2002 . , the General Regulation for service, supply and works contracts financed by the European Development Fund (EDF) Decision No 2/2002 of the ACP-EC Council of Ministers of 7 October 2002, OJ L 320, 23.11.2002 . and the Financial Regulation applicable to the 9th EDF Council Regulation of 27 March 2003, OJ L 83, 1.4.2003 . .
Tässä yhteydessä sovelletaan julkisten hankintojen valvontaa koskevia yksityiskohtaisia säännöksiä.
Detailed provisions on controls on public procurement are applied in this framework.
Jäsenvaltioiden myöntämän humanitaarisen avun osalta komissio ei tässä vaiheessa ole tietoinen ongelmista, jotka liittyisivät jäsenvaltioiden tapaan järjestää tarjouskilpailumenettelyjä.
As regards humanitarian aid granted by the Member States, the Commission is not at this stage aware of problems linked to the way Member States organize tender procedures.
Niiden avulla saadaan kuitenkin käyttöön tiettyä joustavuutta, joka liittyy humanitaarisen avun erityisluonteeseen.
However, they introduce a certain degree of flexibility linked to the specific nature of humanitarian aid.
Kansalaisjärjestöt ovat ottaneet nämä uudet säännöt myönteisesti vastaan ja pitäneet niitä selkeänä edistysaskelena aiempiin käytäntöihin verrattuina.
These new rules have been favourably received by the non-governmental organisation (NGO) community as a major improvement as compared to the previous practices.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3598/03
WRITTEN QUESTION E-3598/03
Aihe: Euroopan vammaisten teemavuosi
Subject: European Year of People with Disabilities
Islingtonilainen vammaisjärjestö SCOPE on tiedustellut minulta, miten neuvosto arvioi Euroopan vammaisten teemavuoden menestystä, nyt kun vuosi lähenee loppuaan.
I have been asked by the Islington-based disability organisation, SCOPE, how the Council views the success of the European Year of People with Disabilities, as we move towards its completion.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3599/03
WRITTEN QUESTION E-3599/03
Aihe: Maksullinen Internet
Subject: Payable Internet services
Yksi Italian suurimmista Internet-palvelujen tarjoajista on muuttanut Internet- ja sähköpostipalvelunsa maksullisiksi 11. marraskuuta 2003 lähtien.
One of the main Italian providers has made its Internet and e-mail services subject to payment since 11 November this year.
Nykyään kaikki, jotka käyttävät kyseisen Internet-palvelujen tarjoajan palveluja ja jotka haluavat käyttää niitä jatkossakin, joutuvat maksamaan lähes 30 euron vuosimaksun.
From now on all those who want to continue using its services will have to pay an annual fee of around EUR 30.
Edellä mainittu tapaus on huolestuttava merkki Internet-palvelujen tarjoajien suunnanmuutoksesta.
This is a worrying sign of the direction in which Internet providers are moving.
Suuntauksena on verkon yksityistäminen, mikä on vastoin Lissabonin Eurooppa-neuvoston hyväksymää ohjelmaa.
There is a tendency towards privatising the Net, which runs counter to the programme announced by the European Council in Lisbon.
Lisäksi käyttäjät ovat joutuneet huomaamaan, että uusi järjestelmä on otettu käyttöön, vasta silloin, kun heiltä estetään pääsy omiin tietoihinsa ja vaaditaan maksua palveluista ilman, että Internet-palvelujen tarjoaja olisi selkeästi ilmoittanut asiasta etukäteen.
Furthermore, users only knew about the introduction of the new system when they were denied access to their own data and were asked to pay for the service, without a clear warning from the provider.
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä taatakseen unionin kansalaisille vapaan pääsyn Internetiin?
What steps will the Commission take to ensure free access to the Internet for European citizens?
Katsooko komissio, että kyseessä olevan italialaisen Internet-palvelujen tarjoajan edellä mainitussa toimintatavassa on selvästi kyse väärinkäytöksestä, joka kohdistuu kansalaisiin, jotka ovat luottavaisina valinneet kyseisen yrityksen palvelut omien yksityisien tietoliikenneyhteyksiensä hoitamiseen?
Does the Commission not consider that the behaviour of the Italian service provider referred to above is a blatant abuse and detrimental to the people who trusted it to handle their private correspondence?
Katsooko komissio, että kyseinen toimintatapa on ristiriidassa tietoon perustuvan yhteiskunnan luomista koskevien Lissabonin Eurooppa-neuvoston ehdotusten kanssa?
Does the Commission not consider that this action is contrary to the proposals announced by the European Council in Lisbon regarding the creation of a knowledge-based society?
Komissio katsoo, että tehokas ja esteetön pääsy uusiin sähköisiin viestintäpalveluihin, Internet-palvelut mukaan luettuna, voidaan parhaiten saavuttaa luomalla tällaisille palveluille avoimet ja kilpailukykyiset markkinat.
The Commission believes that efficient and unencumbered access to new electronic communication services, including Internet services, can best be achieved in the first instance by there being an open and competitive market for such services.
Tämä oli yksi tärkeä syy siihen, että viime vuonna annettiin sähköistä viestintää ja palveluita koskeva yhteinen sääntelypaketti, jota tällä hetkellä pannaan täytäntöön jäsenvaltioissa.
This is part of the basic motivation behind the common regulatory framework for electronic communications and services adopted last year and now being implemented within the Member States.
Suuri osa Internetiä ja etenkin sen sisältö ja palvelut ovat yksityisten investointien tulosta.
Much of the Internet, and indeed its content and services, are the result of private investment.
Ei ole kohtuutonta, että yksityiset yritykset pyrkivät saamaan tuottoa näistä investoinneista, kuten ne tekisivät minkä tahansa muun investoinnin kohdalla.
It is not unreasonable to expect that private companies will aim to make a return on that investment, as they would with any other investment.
Internet on antanut joukolle kaupallisia ja ei-kaupallisia malleja mahdollisuuden toimia rinnakkain.
The Internet has permitted a range of commercial and non-commercial models to co-exist.
Joihinkin malleihin liittyy kuluttajien suorittama suora maksu, ja toiset taas rahoitetaan mainoksilla.
Some of the models involve direct payment by consumers and some others are financed by advertising.
Ei ole epätavallista, että palveluntarjoajat muuttavat hintojaan ja ehtojaan, ja tähän voi sisältyä maksun vaatiminen tietystä palvelusta.
It is not unusual for service providers to change their terms and conditions, and this can include charging for a particular service.
Jos palveluntarjoajat kuitenkin käyttäisivät asemaansa väärin, esimerkiksi muuttamalla ehtoja ilman asianmukaista varoitusta, asiassa voitaisiin ottaa yhteyttä esimerkiksi paikallisiin kuluttajansuojaviranomaisiin.
If however this were done in an abusive way, for example without adequate warning, then the matter could be taken up with the local consumer protection authorities, for example.
Komissio mainitsi Lissabonin Eurooppa-neuvostolle toimittamassaan asiakirjassa Internetin käytön korkean hinnan olevan merkittävä tekijä.
The Commission in its contribution to the Lisbon European Council noted that the high cost of Internet access was an important factor.
Oletus oli kuitenkin, että kasvava kilpailu pienentäisi näitä kustannuksia.
The expectation was though that increased competition would reduce these costs.
Vaikka tavoitteena olikin, että kaikilla olisi mahdollisuus käyttää Internetiä, tarkoitus ei ollut, että kaiken käytön tulisi olla maksutonta.
While there was the aim that the Internet be accessible by all this was not meant that all access should be without any payment.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3600/03
WRITTEN QUESTION E-3600/03
Aihe: Brysselin ylittävät lennot — Zaventemin lentokentän laajentaminen
Subject: Overflying Brussels — extension of Zaventem airport
Belgialaisten lehtitietojen mukaan edellä mainittu päätös on tehty niin kutsutun solidaarisuusperiaatteen perusteella, jonka mukaan melusaaste on jaettava kaikkien Brysselin asukkaiden kesken.
According to articles published in the Belgian press this decision was taken in the name of a principle of solidarity according to which the noise pollution should be spread among all the inhabitants of Brussels.
Voiko komissio ilmoittaa, ovatko ministeri Anciaux'n aloite ja välimiesoikeuden tuomio yhdenmukaisia kyseistä asiaa koskevien yhteisön normien kanssa?
Can the Commission say whether the initiatives taken by the Minister and the decision of the Cour d'Arbitrage are in line with the Community directives on the subject?
Onko komission mielestä oikein, että Brysselin lentokentän uusi lentosuunnitelma otetaan käyttöön tutkimatta ensin siitä aiheutuvan melusaasteen vaikutuksia?
Is it normal that the new flight plan for Brussels airport should be implemented without assessing the impact of the noise it would generate?
Voiko komissio ilmoittaa, toteutetaanko Zaventemin lentokentän laajennus kaikkien voimassaolevien ympäristönsuojelunormien mukaisesti?
Can the Commission say whether the extension of Zaventem airport meets all the current environmental standards?
Voiko komissio täsmentää, sopiiko ministeri Anciaux'n aloite yhteen Brysselin aseman kanssa ottaen huomioon, että se on yhteisön toimielinten toimipaikka, ja erityisesti aiheuttaako lentoliikenteen suuren osan siirtäminen tiuhaan asuttujen kaupunginosien yläpuolelle lisää turvallisuusongelmia (terrori-iskut) yhteisön toimielimille ja muille kansainvälisille elimille, joiden toimipaikka on Brysselissä?
In any event, can the Commission say whether the Minister's initiative is compatible with the status of Brussels as the seat of the Community institutions and, above all, whether moving a substantial proportion of the air traffic to densely populated areas does not pose additional security problems (terrorist acts) for the European and international institutions based in Brussels?
Ei ole olemassa yhteisön lainsäädäntöä, johon sisältyisi yksityiskohtaisia säännöksiä toimivaltaisten viranomaisten tekemistä, lentoreittejä koskevista päätöksistä.
There exists no Community legislation which establishes detailed provisions concerning decisions by competent authorities on flight paths.
Vaikka ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta 25. kesäkuuta 2002 annetussa parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/49/EY EYVL L 189, 18.7.2002 . säädetäänkin yhdenmukaisista meluindikaattoreista (18. heinäkuuta 2005 mennessä) sekä velvollisuudesta laatia melukartat (30. kesäkuuta 2007 mennessä) ja toimintasuunnitelmat (18. heinäkuuta 2008) mennessä, siinä ei aseteta raja-arvoja ympäröivälle melulle.
Although, with the adoption of Directive 2002/49/EC of the Parliament and of the Council of 25 June 2002 on the assessment and management of environmental noise OJ L 189, 18.7.2002 . , harmonised noise descriptors are introduced (by 18 July 2005), as well as the obligation to prepare noise maps (by 30 June 2007) and action plans (by 18 July 2002), that Directive does not impose limit values for ambient noise.
Koska tällaisia pakollisia yhteisön sääntöjä ei ole, komissio ei voi puuttua asiaan pelkästään mahdollisen liiallisen melualtistuksen perusteella.
In the absence of such mandatory Community norms, it is not possible for the Commission to intervene solely on the basis of possible excessive exposure to noise.
Belgialaisissa lehdissä julkaistujen tietojen mukaan työryhmä (joka muodostui BIAC:n, Belgocontrolin ja Belgian ilmailulaitoksen asiantuntijoista) avusti Belgian liikenneministeriä toimintasuunnitelman laadinnassa, ja parhaillaan on käynnissä jatkotyö lentomelua koskevan rekisterin perustamiseksi.
According to the information which was published in the Belgian press, a working group (composed of experts from BIAC, Belgocontrol and the Belgian Directorate-General of aviation) assisted the Belgian Minister of Transport in preparing an action plan, whilst further work regarding the establishment of a cadastral survey of aviation noise is underway.
Lentoasemia koskevia muita ympäristöstandardeja ei ole annettu.
There are no other environmental standards established for airports.
Lentoasemien muutos- ja laajennustyöt kuuluvat ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin soveltamisalaan.
Airport changes/extensions are covered by the EIA Directive.
Tämän direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että ennen luvan myöntämistä tutkitaan ympäristövaikutukset, jos hankkeilla etenkin laatunsa, kokonsa tai sijaintinsa vuoksi todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia.
This Directive provides that Member States must ensure that, before development consent is given, projects likely to have significant effects on the environment by virtue, inter alia , of their nature, size or location are made subject to an assessment of the environmental effects.
Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan Zaventemin lentoaseman laajentamista varten tehtiin ympäristövaikutusten arviointi 1990-luvun alussa.
According to the information at the disposal of the Commission, an EIA was carried out for the extension of Zaventem airport in the beginning of the 90's.
Uusien lentosuunnitelmien käyttöönoton tai lentoreittien olemassa oleville kiitoradoille kohdentamisen kaltaiset muutokset eivät kuulu ympäristövaikutusten arvioinnista annetussa direktiivissä määritellyn hankkeen määritelmän piiriin.
Changes such as the introduction of new flight plans or the allocation of air router to existing runways are not covered by the definition of a project under the EIA Directive.
Komissio tutkii parhaillaan, täyttääkö Flanderin lainsäädännössä tarkoitettu julkinen kuuleminen ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin vaatimukset.
The Commission is currently investigating whether the public consultation foreseen under Flemish legislation meets the requirements of the EIA Directive.
Komissio jatkaa tilanteen seuraamista yhteisön oikeuden näkökulmasta.
The Commission will continue to monitor all relevant developments under Community law in this file.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3601/ 03
WRITTEN QUESTION E-3601/03
Aihe: Buy American Act -säännös
Subject: Buy American Act
Buy American Act on niitä tuottajia koskeva säännös, jotka toimivat Yhdysvaltain viranomaisten rahoittamien projektien hankkijoina.
The Buy American Act is a piece of legislation which relates to products purchased by US government bodies in connection with projects which they finance.
Säännöksen perusteella annetaan tukea yhdysvaltalaisille yrityksille ja palkansaajille, sillä heidän tuotteitaan hankitaan etusijaisesti.
The purpose of the Act is to support American businesses and employees by preferentially purchasing their products.
Yhdysvaltalaiset yritykset saavat tarjouskilpailua koskevissa menettelyissä tietoja ulkomaisten, esimerkiksi eurooppalaisten, yritysten tarjouksista.
During tender procedures, for example, American businesses are given information about bids by foreign — e.g. European — businesses.
Nämä yritykset voivat tehdä siten alhaisemman tarjouksen.
The American businesses are then given the opportunity to submit a lower bid.
Onko komissio tietoinen Yhdysvaltain viranomaisten ja hallintoelinten tehtävästä tarjouskilpailuissa, jotka perustuvat Buy American Act -säännökseen?
Is the Commission aware of the role played by the US administration and government bodies in tender procedures on the basis of the Buy American Act?
Onko komissio tietoinen niistä vaikeuksista, jota tällä säännöksellä aiheutetaan monille eurooppalaisille yrityksille, esimerkiksi Alankomaiden bioteknologiaan erikoistuneille yrityksille?
Is the Commission aware of the disadvantages which this Act entails for many European businesses, for example Dutch biotechnology companies?
Katsooko komissio, että säännös on protektionistinen ja rikkoo WTO:n määräyksiä?
Is this Act protectionist and does it contravene WTO provisions?
Tämän lain henkeä pidetään yllä lukuisissa säädöksissä, jotka koskevat Yhdysvaltain julkisten elinten ja virastojen tekemiä hankintoja.
The spirit of this law is maintained in numerous legal acts affecting procurement by United States public entities and agencies.
Useimpien säännösten tarkoituksena on sulkea ulkomaiset hyödykkeet tai tarjoajat julkisten elinten järjestämien tarjouskilpailujen ulkopuolelle.
Most of the provisions aim at excluding foreign goods or foreign bidders from tenders launched by public entities.
Buy American -säännökset koskevat myös Yhdysvaltain talousarviosta rahoitettuja toimintoja.
The Buy American provisions apply also to activities financed by the United States public budget.
Esimerkkinä voitaisiin mainita velvoite käyttää yhdysvaltalaisia lentoyhtiöitä silloin, kun lento rahoitetaan Yhdysvaltain liittovaltion talousarviosta (tämä pakottaa kaikki komennuksella olevat virkamiehet tai kongressin jäsenet tai jopa valtion apurahoja saavat opiskelijat matkustamaan yhdysvaltalaisten lentoyhtiöiden koneilla).
As an example, one could take the obligation to use United States air carriers when the flight is financed by the United States Federal budget (thus obliging all officials or Members of Congress on mission or even students benefiting from public grants to travel in United States-owned air carriers).
Nämä protektionistiset toimenpiteet ovat kalliita Yhdysvaltain veronmaksajille, ja ne ovat syynä tehottomaan ja vilpilliseen kilpailuun useilla talouden sektoreilla.
These protectionist measures are expensive for United States tax payers and introduce inefficiency and unfair competition in many economic sectors.
Vuonna 1996 Yhdysvallat allekirjoitti Maailman kauppajärjestön (WTO) julkisia hankintoja koskevan sopimuksen, jolla myönnetään syrjimätön pääsy 12 allekirjoittajamaan (myös yhteisön) tarjoajille.
In 1996 the United States signed the World Trade Organisation (WTO) Agreement on Government Procurement, granting non-discriminatory access to bidders from 12 signatory countries (including the Community as a whole).
Tuolloin Yhdysvaltain piti tehdä suuria muutoksia Buy American -lainsäädäntöön noudattaakseen WTO:n uusia sääntöjä.
At that time the United States had to introduce important changes in the Buy American legislation to accommodate to the new WTO rules.
Valitettavasti sopimuksen soveltamisala on melko rajallinen, eivätkä monet merkittävät sopimukset ja hankinnat edelleenkään ole näiden sääntöjen alaisia.
Unfortunately, the scope of this agreement is quite limited and many important contracts and procurements continue to escape its rules.
Komissio ei ole tietoinen sellaisista yhdysvaltalaisista säännöksistä, joiden nojalla hankintaviranomainen voisi pyytää ehdotuksia ulkomaisilta tarjoajilta ja antaa sitten oman maan toimittajalle oikeuden ohittaa ulkomainen tarjous.
The Commission is not aware of any United States provision that may allow a procuring entity to request proposals from foreign bidders and then offer a right to domestic suppliers to overtake the foreign bid.
Komissio on valmis tutkimaan, ovatko tämä ja muut toimenpiteet, jotka saattavat luoda esteitä yhteisön bioteknologia-alan tai muiden alojen vientiyrityksille, WTO:n sääntöjen mukaisia.
The Commission is ready to examine the WTO compatibility of this and other measures that may create obstacles to Community exporters in the biotechnology sector or in any other sector.
Komissio ei ole saanut yhtään tätä koskevaa valitusta yhteisön yrityksiltä.
The Commission has not received any complaint from Community companies in this regard.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3602/ 03
WRITTEN QUESTION E-3602/03
Aihe: Euroopan perustuslain 51 artikla
Subject: Article 51 of the European Constitution
Euroopan unionin perustuslakia koskevan ehdotuksen 51 artiklan mukaan uskonnollisiin yhteisöihin ja ei-tunnustuksellisiin järjestöihin suhtaudutaan tasapuolisesti.
The text of the proposed European Constitution includes an Article 51 which confers equal status on churches and non-confessional communities.
Tunnustuksellisten järjestöjen edustajia kuultiin 21. lokakuuta 2003 maahanmuuttajiin ja prostituution ja ihmiskaupan torjuntaan liittyvissä kysymyksissä.
On 21 October 2003, representatives of religious communities were consulted about immigration and measures against prostitution and trafficking in persons.
On ilmeistä, että ei-tunnustuksellisia järjestöjä ei kuultu.
However, non-confessional organisations were not consulted.