natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kahden viime vuoden aikana on kadonnut yli 3 000 työpaikkaa, ja viime päivinä saadut tiedot taas uusien tekstiilialan yritysten toiminnan lopettamisesta eivät ole kovin ilahduttavia.
More than 3 000 jobs have been lost over the last two years, and, with more textile firm closures being announced, the latest figures are not very encouraging.
Tässä tilanteessa, jossa Galician tekstiilialan työntekijöiden työpaikkoja katoaa, on selvää, että on asianmukaista ottaa käyttöön Euroopan globalisaatiorahaston varoja työpaikkansa menettäneiden työntekijöiden auttamiseksi.
Use of the European Globalisation Adjustment Fund (EGAF) is entirely appropriate in this situation: it could help the workers in the Galician textile industry that have lost their jobs.
Globalisaatiorahaston käytön puitteissa Galician aluehallitus ilmoitti äskettäin käynnistävänsä EmpregaTex-nimisen ohjelman, jolla edistetään tekstiilialalta työttömäksi jääneiden työllistymistä.
Under the auspices of the EGAF, the Galician Government recently announced the launch of the ‘EmpregaTex’ programme in an effort to help those that have lost their jobs in the textile industry to find alternative employment.
Galician aluehallitus on kuitenkin unohtanut ammattiliittojen kanssa käytävän vuoropuhelun kriteerit ja sulkenut ilmoitettuun ohjelmaan sisältyvän koulutusohjelman ulkopuolelle tekstiilialan suurimman ammattijärjestön, Confederación Intersindical Galega ‑ammattiliittoon (CIG) kuuluvan Federación Galega de Alimentación, Mar, Transporte, Textil y Telecomunicacións ‑ammattijärjestön (FGAMT).
However, the Galician Government has overlooked the criteria concerning dialogue with trade unions, meaning that there is no place in EmpregaTex’s training programme for the largest textile sector union, the Federación Galega de Alimentación, Mar, Transporte, Textil y Telecomunicacións (FGAMT) (Galician Food, Maritime, Transport, Textiles and Telecommunications Federation), which is part of the Confederación Intersindical Galega (CIG) (Galician Trade Union Confederation).
Voiko komissio kertoa, onko Galician aluehallitus pyytänyt yhteisrahoitusta EmpregaTex-ohjelmaa varten, ja jos on, kuinka paljon ja millä määräajoilla?
Can the Commission state whether the Galician Government has applied for co‑financing for the EmpregaTex programme, and if so, how much?
Voiko komissio ilmoittaa, voiko Galician aluehallitus sulkea jäsenvaltion (Espanjan) edustavimpana pidetyn ammattijärjestön ohjelmaa koskevien neuvottelujen ja sen toteutuksen ulkopuolelle?
Can the Commission state whether the Galician Government has the right to hold talks on the programme and take it forward without involving the organisation that is considered to be the most representative trade union in the Member State concerned (Spain)?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4569/2010
Question for written answer E-4569/2010
Aihe: As Lagoasin teollisuusalueelle (Narón, A Coruña) vievän tien liikenneturvallisuus
Subject: Road safety at the entrance to the As Lagoas industrial estate (Narón, La Coruña)
Galician aluehallitus on käynnistänyt työt parantaakseen tien AC-862 liikenneturvallisuutta (kilometripylväiden 1+150 ja 2+570 välisellä osuudella) Narónin ja Campo del Hospitalin taajamien välillä.
The Galician regional government has started work to improve road safety on the AC-862 between kilometre posts 1+150 and 2+570 between Narón and Campo do Hospital.
Valitusten tekijät katsovat, että hankkeen jatkuvat muutokset ovat herättäneet epävarmuutta lopullisen tuloksen suhteen.
The complainants maintain that repeated changes to the project have led to uncertainty as to the final outcome.
He toteavat myös, että hankkeeseen liittyvien kiistanalaisten seikkojen puutteellinen ratkaiseminen vaarantaa ”liikenneturvallisuuden” tavoitteet, jotka ovat yhteisön rahoituksen ehtona.
They also point out that failing to find satisfactory solutions to the main problems surrounding these roadworks would jeopardise the road safety aspects on the basis of which the EU funding is granted.
He valittavat erityisesti siitä, että eräs kiertoliittymä, joka on välttämätön sen vuoksi, että se sijaitsee erään suuremman tien risteyksessä, on ilmoitettu vaihdettavan pienempään katuun liittyvään kiertoliittymään, mikä vaikeuttaisi liikkumista.
They are particularly concerned about the decision to replace a major roundabout — an absolute must at a junction with a major road — with a landscaped intersection on a smaller road, which would restrict the flow of traffic.
Onko komissiolla jotakin tietoa tästä asiasta?
Does the Commission have any information on this matter?
Voiko se taata, että liikenneturvallisuuden parantamiseen osoitettuja varoja käytetään asianmukaisella tavalla?
Can it say for sure that funding earmarked for improving road safety is being used correctly?
Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa päinvastaisessa tapauksessa?
What steps does the Commission intend to take if it is not?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4571/2010
Question for written answer E-4571/2010
Yhä useammat onnettomuusalttiit ja ruuhkaiset risteykset korvataan liikenneympyröillä.
More and more crossroads — which frequently lead to accidents and are subject to congestion — are being replaced by roundabouts.
Liikenneympyröiden läpi ajavien ajoneuvojen pienempi nopeus lisää yleensä liikenneturvallisuutta ja parantaa liikenteen sujuvuutta, mikä puolestaan vähentää pakokaasuja ja melua.
The lower speed of vehicles passing through the roundabout results as a rule in greater traffic safety and better traffic flow, which in turn reduces emissions and noise.
Liikenneympyröiden puolesta puhuvat lisäksi alhaisemmat huoltokustannukset, ja kuorma-autojen on helpompi ajaa niistä, kunhan ympyrän säde on riittävän suuri.
Roundabouts are also attractive given the lower maintenance costs involved and the fact that they are easier for HGVs to negotiate — provided the radius is sufficient.
Ongelmallisia seikkoja liikenneympyröissä ovat suurempi tilantarve sekä jalankulku- ja pyöräteiden yhdistäminen niihin.
It is not only the need for more space but also the connection of footpaths and cycle paths to roundabouts that is problematic.
Jos liikenneympyrään tulevat sisäänajoväylät ovat liian lähekkäin, ongelmaksi muodostuu etuajo-oikeuksien puutteellinen rajaaminen.
If the roads leading onto the roundabout are too close together, the demarcation of priority becomes a problem.
Hyvin vilkkaasti liikennöidyissä risteyksissä liikenneympyrään ajavat ajoneuvot joutuvat usein odottamaan vuoroaan hyvin kauan, ja tämä saattaa muodostaa pitkiä jonoja.
At crossroads with a very high volume of traffic, approaching vehicles often have to wait a very long time to get on to the crossing, meaning that long queues form behind.
Vaikka liikenneympyrät yleensä vähentävät onnettomuusalttiutta, vilkkaasti liikennöidyissä liikenneympyröissä onnettomuusriski kasvaa, koska niihin tulevien on ajettava vaarallisesti ahtaampiin väleihin.
While roundabouts generally reduce the number of accidents, very busy roundabouts can potentially cause more accidents, as smaller, high-risk gaps must be used to enter the roundabout.
Esimerkiksi Itävallassa ja Saksassa oikealta tulevien etuajo-oikeus on useimmiten kumottu liikenneympyröissä, ja myös Espanjassa, Puolassa, Portugalissa ja Sveitsissä liikenneympyrässä ajavilla on lähtökohtaisesti etuajo-oikeus, mutta Ranskassa – jossa kuulemma on puolet maailman kaikista liikenneympyröistä – etuajo-oikeus on lähtökohtaisesti liikenneympyrään tulevilla ajoneuvoilla.
While in Austria and Germany, for example, priority to vehicles coming from the right (‘priorité à droite’) has mostly been abolished, and in Spain, Poland, Portugal and Switzerland the rule is that traffic on the roundabout has priority, in France — where half the roundabouts in the world are apparently located — it is vehicles entering the roundabout which have priority.
Jos kuitenkin liikenneympyrässä noudatetaan oikealta tulevien etuajo-oikeutta, voi liikenteen ollessa vilkasta syntyä ruuhkia, kun ajoneuvojen on pysähdyttävä liikenneympyrässä väistääkseen muita siihen tulevia autoja, jolloin ne tukkivat sisäänajoväylät.
However, where traffic from the right has priority on a roundabout this can lead to congestion at peak times, when vehicles have to stop to allow others on to the roundabout and thus block the entrances.
Onko olemassa EU:ssa tehtyjä vertailevia tutkimuksia oikealta tulevien etuajo-oikeuden eduista ja haitoista liikenneympyröissä?
Are there any comparative studies within the EU about the advantages and drawbacks of ‘priorité à droite’ at roundabouts?
Millaiset ratkaisut jalankulku- ja pyöräilyteiden yhdistämiseksi liikenneympyröihin ovat osoittautuneet EU:ssa hyviksi?
What solutions to the problem of connecting footpaths and cycle paths to roundabouts have proved successful in the EU?
Kannattaako neuvosto liikenneympyröiden etujen vuoksi niiden lisäämistä?
Given the advantages of roundabouts, does the Council advocate extending their use?
Suunnitellaanko liikenneympyrään tuloa koskevien sääntöjen yhtenäistämistä niissä EU:n jäsenvaltioissa, joissa on oikeanpuoleinen liikenne?
Are there plans to harmonise the rules governing the right to enter a roundabout in those EU countries where the rule of the road is on the right?
Suositellaanko jäsenvaltioille ”sujuvan liikenteen” ympäristöystävällisyyden vuoksi, että siihen kiinnitetään enemmän huomiota liikennevalojen vaiheistuksessa?
In view of the environmental advantages of ‘fluid traffic’, are the Member States being recommended to take greater account of this in the timing of traffic lights?
Myöntääkö EU tukea ns. liikenneneliön (”squareabout”) kaltaisten uusien liikenneympyrämallien tutkimukseen?
Are there any EU subsidies for research into new roundabout designs such as the ‘squareabout’?
Neuvosto ei ole keskustellut kysymyksissä 3, 4 ja 5 käsitellyistä aiheista.
The Council has not discussed the other issues raised in questions 3 to 5.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4572/2010
Question for written answer E-4572/2010
Aihe: Viisumivapaus ja valistuskampanjat
Subject: Visa liberalisation — information campaigns
Balkanin maiden vapauttaminen viisumipakosta toi mukanaan albanialaispakolaisten vyöryn.
Visa liberalisation for the Balkans unleashed a flood of Albanian refugees.
Brysselin ulkomaalaisvirastoissa rekisteröitiin tavanomaiseen määrään verrattuna kaksikymmenkertainen määrä hakemuksia sen jälkeen, kun viisumivapaus alettiin rinnastaa turvapaikkaan Euroopassa.
The aliens offices in Brussels are said to have received twenty times as many applications as usual, since visa liberalisation was equated with asylum in Europe.
Satoja linja-automatkailijoita Serbiasta, Montenegrosta ja Makedoniasta on painunut välittömästi maan alle.
Hundreds of people travelling by bus from Serbia, Montenegro and Macedonia ‘disappeared’ at the same time.
Viisumineuvottelut Ukrainan kanssa ovat jo käynnissä, ja vaikka Albania ja Bosnia‑Hertsegovina eivät vielä täytäkään kaikkia ennakkoehtoja, komissio ajaa viisumivapautta myös Länsi-Balkanille.
Visa negotiations with Ukraine are already under way and although Albania and Bosnia-Herzegovina do not meet all the requirements, the Commission is also calling for the western Balkans to be visa-free.
Lisäksi myös Turkki vaatii viisumivapautta.
In addition, Turkey is also calling for visa liberalisation.
Millaisin toimenpitein komissio aikoo varmistaa, että matkustamisen helpottaminen ei tapahdu unionin kansalaisten turvallisuuden kustannuksella?
What measures will the Commission take to ensure that facilitating travel will not affect the security of EU citizens?
Millä tavalla asianosaisia EU:n viranomaisia valmistellaan mahdolliseen pakolaisvyöryyn?
To what extent are the EU authorities concerned being prepared for a possible rush of applications?
Miten EU:ssa aiotaan välttää Balkanin pakolaisaallon kaltaisen tilanteen toistuminen?
How will the EU prevent a repeat of the wave of Balkan refugees?
Tuetaanko Albanian ja Bosnian hallitusten mittavia tiedotuskampanjoita EU:n määrärahoin?
Will EU funding be used to support the ‘extensive information campaigns’ of the Albanian and Bosnian governnments?
Pakolaisaaltoa Serbiasta, Montenegrosta ja Makedoniasta onnistuttiin hillitsemään vasta, kun Belgian pääministeri matkusti alueelle ja oikaisi virheellisiä käsityksiä.
The wave of refugees from Serbia, Montenegro and Macedonia allegedly abated only when Belgium's Prime Minister travelled to the region and cleared up a number of errors.
Suunnitellaanko vastaavien EU:n edustajien vierailua alueelle?
Are there plans for the relevant EU representatives to visit?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4573/2010
Question for written answer E-4573/2010
Aihe: Gazan saarto
Subject: Gaza blockade
Tämän vuoden toukokuun 31 päivänä Israelin armeija hyökkäsi kansainvälisillä vesillä kuudelle solidaarisuuslaivaston alukselle, jotka kuljettivat Gazan kaistalle tarkoitettuja tavaroita.
On 31 May 2010, in international waters, the Israeli army attacked six ships of the solidarity fleet, which intended to supply goods to the Gaza Strip.
Israelilaiset sotilaat tekivät rynnäkön satojen aktivistien, jotka olivat pääasiassa siviilejä, miehittämille laivoille.
The ships, which were carrying hundreds of activists, most of them civilians, were stormed by Israeli soldiers.
Tiedotusvälineiden raporttien mukaan tässä yhteydessä sai surmansa yhdeksän ihmistä, jotka olivat Turkin kansalaisia.
According to media reports, nine Turkish nationals were killed.
Turkki on arvostellut tätä hyökkäystä erityisen rajusti, ja se on ilmoittanut pakotteista Israelia vastaan.
Turkey criticised this attack particularly strongly and has announced sanctions against Israel.
Välikohtauksen selvittämiseksi on vaadittu kansainvälisen tutkintakomission asettamista.
Calls have been made for an international committee of inquiry to clarify the incident.
Yksi avustustoimituksia kuljettanut laiva on nyt hinattu israelilaiseen satamaan, josta tarkastetut tavarat kuljetetaan – Israelin mukaan – maitse Gazan kaistalle.
Another ship carrying aid supplies has now been towed into an Israeli port from where — according to Israel — the goods, following inspection, are being taken into the Gaza Strip by land.
Tähän asti saartoa on suvaittu vastatoimenpiteenä Gazan kaistaa hallitsevalle ääri‑islamilaiselle Hamas-järjestölle, jonka myös EU on luokitellut terroristijärjestöksi.
Hitherto the blockade in the Gaza Strip has been tolerated as a measure against the radical Islamic Hamas regime, which has been classed as a terrorist organisation by the EU,.
Israelin turvallisuusjoukot sulkevat pääsyn Gazan alueelle mereltä, ja Egypti on vuodesta 2007 pitänyt maalla sijaitsevat rajanylityspaikat pitkälti suljettuina.
While access to the sea has been cut off by Israeli security forces, Egypt has kept the land crossing closed to a large extent since 2007.
Kuljetusten tarkastaminen aseiden varalta on ehkä vielä ymmärrettävää, mutta myös jälleenrakennukseen tarvittavat materiaalit, kuten sementti, tulkitaan usein Hamasin tukemiseksi.
The search for weapons may be understandable, but even materials needed for rebuilding, such as cement, are often interpreted as support for Hamas.
Se, että Gazan väestöltä evätään monien tuotteiden saanti vuosien ajan, ei ole turvallisuustoimenpide, vaan väestön kollektiivista rankaisemista.
The fact that the people in Gaza have been deprived of many products for years is not a security measure but a collective punishment of the population.
Kansainvälisen oikeuden asiantuntijoiden mielestä saarto ei ole laillinen.
International lawyers regard the blockade as unlawful.
Mitä toimenpiteitä EU toteuttaa tätä sääntöjenvastaista saartoa vastaan, josta kärsii nimenomaan siviiliväestö?
What is the EU doing to combat the unlawful blockade which is causing civilians in particular to suffer?
Aikooko neuvosto toimia Egyptin ”maasaarron” lieventämisen puolesta?
Will the Council call for the Egyptian ‘land blockade’ to be relaxed?
Kannattaako EU asianomaisissa kansainvälisissä elimissä pakotteita Israelin laivaston yksiköiden Gazan avustuslaivoille tekemän verisen rynnäkön vuoksi?
Is the EU calling in the relevant international bodies for sanctions in response to the Israeli naval units' boarding of Gaza aid ships with its consequent bloodshed?
Tukeeko EU varauksetta Turkin vaatimuksia pakotteiden asettamisesta Israelia vastaan?
Does the EU unreservedly support Turkey's demand for sanctions against Israel?
Suunnitellaanko EU:n Israelille maksamien avustusvarojen jäädyttämistä, kunnes välikohtaus on lopullisesti selvitetty?
Are there plans to suspend EU aid to Israel until these events are finally clarified?
Vaikuttaako Turkin toiminta sen jäsenyysneuvotteluihin EU:n kanssa?
Will Turkey's actions affect its accession negotiations with the EU?
Miten EU reagoi Lähi-idän kriisin kärjistymiseen?
What is the EU's reaction to the escalation of the crisis in the Middle East?
Miten EU arvioi Kyproksen roolia tässä konfliktissa?
How does the EU see Cyprus's role in this conflict?
Vaatiiko myös EU kansainvälisen komission asettamista tapauksen selvittämiseksi?
Is the EU also calling for an international commission to clarify the situation?
Neuvosto on pyytänyt kansainvälisillä vesillä Gazaan matkanneeseen avustuslaivueeseen kohdistettuun Israelin sotilasoperaatioon liittyvistä tapahtumista ja olosuhteista välitöntä, täyttä ja puolueetonta tutkintaa, joka edellyttää uskottavaa kansainvälistä osallistumista kansainvälisen yhteisön luottamuksen voittamiseksi.
Regarding the issue of an inquiry into the events and the circumstances surrounding the Israeli military operation in international water against the flotilla sailing to Gaza, the Council has demanded an immediate, full and impartial investigation, which should include credible international participation in order to command the confidence of the international community.
EU on edelleen YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1860 mukaisesti muistuttanut vaatimuksestaan avata rajanylityspaikat välittömästi, pysyvästi ja ehdoitta humanitaarisen avun, kauppatavaroiden ja väestön liikkumiselle Gazan alueelta ja sen alueelle sekä painottanut, että tässä ratkaisussa on otettava huomioon Israelin oikeutetut turvallisuusnäkökohdat, joihin kuuluu myös kaiken väkivallan käytön lopettaminen ja Gazaan suuntautuvan aseiden salakuljetuksen päättäminen.
The EU has continuously upheld its call for an immediate, sustained and unconditional opening of crossings for the flow of humanitarian aid, commercial goods and persons to and from Gaza in line with UNSC Resolution 1860 and has emphasised that such a solution must address Israel's legitimate security concerns including a complete stop to all violence and arms smuggling into Gaza.
EU on lisäksi valmis osallistumaan vuoden 2005 Gazan rajasopimukseen perustuvan järjestelmän täytäntöönpanoon, joka mahdollistaisi Gazan jälleenrakennuksen ja sen talouden elpymisen.
Furthermore, the EU stands ready to contribute to the implementation of a mechanism based on the 2005 Agreement on Movement and Access that would permit the reconstruction of Gaza and the revival of its economy.
Neuvosto tunnustaa täysin Egyptin aseman merkityksen tässä yhteydessä.
The Council fully recognises the important role of Egypt in this context.
Neuvosto ei harkitse Israelin kanssa tehtyjen sopimusten keskeyttämistä eikä kysyjän mainitsemia pakotteita.
The suspension of existing agreements with Israel or sanctions, to which the Honourable Member refers, are not under consideration by the Council.
Liittymisneuvottelut Turkin kanssa jatkuvat 30. kesäkuuta 2010 pidetyssä hallitustenvälisessä yhdeksännessä ministerikonferenssissa vahvistetun suunnitelman mukaisesti.
The accession negotiations with Turkey are following the course set out at the Ninth Intergovernmental Conference at Ministerial level held on 30 June 2010.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4574/2010
Question for written answer E-4574/2010
Aihe: Vuoristo- ja saaristoalueet koheesiota lujittavina tekijöinä
Subject: Mountain and island regions as means of strengthening cohesion
Koheesiopolitiikkaa koskevassa arviointikertomuksessa ohjelmakaudeksi 2000–2006 todetaan – erityisesti luvussa, jossa tarkastellaan koheesiopolitiikan merkitystä Kreikan talouskasvun ja aluekehityksen kannalta –, että niiden toimien tehokkuutta, joiden tarkoituksena on kohentaa alueiden välistä tasapainotilaa myöntämällä lainoja epäsuotuisassa asemassa oleville maatalousalueille, on rajoittanut tietty tekijä: suurin osa näistä alueista on alueita, joilla on erityisiä luonnon ominaispiirteitä, kuten vuoristo- ja saaristoalueet.
The report evaluating the cohesion policy during the 2000‑06 programming period and, in particular, the chapter on the effect of cohesion policy on economic growth and regional development in Greece notes that the effectiveness of measures to improve regional balance by directing funding towards less-favoured rural areas was limited by the fact that most of those areas include terrain with particular physical features, such as mountains and islands.
Vuoristo- ja saaristoalueet asettavat kiistatta lisähaasteita koheesiopolitiikan paikalliselle täytäntöönpanolle.
Unquestionably, mountain regions and islands constitute additional challenges in achieving cohesion at local level.
Koheesiopolitiikan tavoitteena on sitä paitsi juuri heikoimmassa asemassa olevien alueiden auttaminen.
Furthermore, in such areas, cohesion policy is designed to strengthen the weakest regions.
Kaikkien näiden vuosien jälkeen, jolloin koheesiopolitiikkaa edistäviä ohjelmia on pantu täytäntöön, kyseisiä alueita olisi kuitenkin tarkasteltava kehityksen lähteenä ja integroitava ne kaikkiin Euroopan unionin alueellisiin politiikkoihin, koska vain siten voidaan taata koheesion edistämistä koskevien pyrkimyksiemme kerrannaisvaikutus.
However, after so many years' experience in implementing cohesion policy programmes, the areas concerned should be treated as a source of development and be incorporated into all EU policies with territorial implications as the only way of ensuring the multiplier effect of our efforts to achieve cohesion.
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artikla tarjoaa perustan unionin vuoristo- ja saaristoalueiden tämänsuuntaisia kehitysmahdollisuuksia koskevalle uudelle näkemykselle.
Article 174 of the Treaty on the Functioning of the European Union forms the basis for a new approach to the development potential of mountain and island regions of the EU towards that goal.
Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se panna täytäntöön muita aloitteita, jotta alueet, joilla on erityisiä maantieteellisiä ominaispiirteitä, kuten vuoristo- ja saaristoalueet, voisivat todella hyödyntää unionin uutta institutionaalista perustaa ja vahvistaa samalla toimiaan talouskriisin seurauksien torjumiseksi?
Is the Commission examining the possibility of taking other initiatives to enable areas with particular geographical features, particularly mountain regions and islands, to make good use of the new institutional basis of the EU, whilst assisting their efforts to deal with the consequences of the economic crisis?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4575/2010
Question for written answer E-4575/2010
Aihe: Sosiaalista koheesiota koskevien ohjelmien toteuttamisesta saatu kokemus ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen
Subject: Experience in implementing cohesion policy programmes and improvements in the management thereof
Koheesiopolitiikan täytäntöönpanossa käy varmasti ilmi, että jäsenvaltioiden tehokkuuden välillä on eroja.
There will doubtless be disparities between the Member States concerning the effectiveness with which cohesion policy is implemented.
Teoriassa on odotettavissa myös, että vastuussa olevien tahojen pitkän aikavälin kokemus sosiaalista koheesiota koskevien ohjelmien täytäntöönpanossa voi vaikuttaa ratkaisevasti siihen, miten sidosryhmät parantavat saatavilla olevien varojen käyttöä koskevia hallinnollisia valmiuksia.
Theoretically, long experience in implementing cohesion policy programmes could be expected decisively to improve the management thereof by those concerned regarding the utilisation of available funding.