natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mitä komissio aikoo tehdä varmistaakseen kulttuurin moninaisuuden, Euroopan tärkeänä pitämän arvon, säilymisen WTO:n talousoikeuden edessä ja nykyisen globalisaation keskellä?
What does the Commission intend to do in order to ensure the preservation of cultural diversity, a value dear to Europe, in the face of the economic rules of the WTO within the current context of globalisation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4262/2010
Question for written answer E-4262/2010
Aihe: Matkapuheluhintojen erot jäsenvaltioiden välillä
Subject: Differences in mobile telephony charges between Member States
Euroopan sähköisen viestinnän sisämarkkinoita koskevassa 15. seurantakertomuksessa korostetaan jälleen kerran matkaviestintäpalvelujen valtavia hintaeroja eri jäsenvaltioiden välillä.
The 15th progress report on the single European electronic communications market has recently again shown the enormous differences in prices of mobile telephone communications between the Member States.
Esimerkkinä mainittakoon, että GSM-puhelimella soitettu minuutin mittainen puhelu maksaa kuusi kertaa enemmän Benelux-maissa kuin Latviassa.
For example, one minute of communication by GSM costs six times as much in Benelux countries as in Latvia.
Voisiko se selittää, mihin nämä huomattavat erot perustuvat, kun ne eivät ole liity suhdanteisiin vaan ovat pysyneet ennallaan jo vuosia? 2.
Could the Commission explain what is at the root of these significant differences, which are not related to economic conditions but which have been maintained for many years?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4263/2010
Question for written answer E-4263/2010
Aihe: Avoimuuden puute ja lisäkustannukset ”vihreän” sähkön toimittajien toiminnassa
Subject: Lack of transparency and additional charges practised by suppliers of ‘green’ electricity
Yhä useammin sähköntoimittajat esittävät kuluttajille sataprosenttisesi ”vihreää” sähköä sisältäviä tarjouksia, jotka ovat usein ylihinnoiteltuja.
Increasingly electricity suppliers are offering consumers 100 % ‘green’ electricity, which is often subject to additional charges.
Eräiden kansallisten oikeusasiamiesten mukaan asiassa käytettävä terminologia on epäselvä ja jopa harhaanjohtava sikäli kuin useimmiten kysymys on samasta sähköstä, jota toimitetaan kaikille samaan sähköverkkoon liitetyille asiakkaille sähköntoimittajasta ja tarjousmuodosta riippumatta.
According to certain national arbitrators, this terminology is opaque and may even be misleading insofar as, most often, it is the same electricity which is delivered to all clients connected, whatever the supplier and the type of supply.
Toisin sanoen esimerkiksi Ranskassa vihreän sähkön osuus on vain 14,5 prosenttia kokonaistuotannosta, joten olisi pikemmin puhuttava ”harmaasta” sähköstä.
In other words, green electricity represents only 14.5 % of total production, for example in France, and it would be more appropriate to speak of ‘grey’ electricity.
Aikooko komissio sovittaa yhteen ”vihreät” sähkötarjoukset, jotta eurooppalaiset kuluttajat saisivat oikeanlaista ja vertailukelpoista tietoa näistä sähkön nimityksistä? 2.
How does the Commission intend to coordinate the supply of ‘green’ electricity so that European consumers are correctly informed, in a comparable way, regarding such designations?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4264/2010
Question for written answer E-4264/2010
Aihe: Merten moottoritien perustaminen Karibian saarten kaareen
Subject: Creation of a motorway of the sea based on the Caribbean island arc
Karibian saarten syrjäisimpiä alueita kehitetään integroimalla niitä yhä enemmän välittömään maantieteelliseen ympäristöönsä.
The development of the outermost Caribbean regions involves increasing integration into their immediate geographical environment.
Tähän liittyvää kansainvälistä yhteistyötä pyritään organisoimaan eri toimilla.
Through various action efforts are being made to structure international cooperation along these lines.
Euroopan unioni onkin pyrkinyt ottamaan näkökohdan huomioon solmiessaan talouskumppanuussopimuksia CARIFORUM‑valtioiden kanssa.
The European Union has itself attempted to take this aspect into account when signing EPAs with Cariforum.
Tehokkaan alueellisen liikennepolitiikan kannalta Antillien kaarta pitkin kulkevan merten moottoritien perustaminen on välttämätöntä.
With a view to an effective regional transport policy, the construction of a motorway of the sea following the West Indies arc would appear indispensable.
Euroopan viranomaisten on luotava sitä varten asianmukaiset rajat ja toimittava siten, että poliittinen painopiste on kestävän meriliikenteen kehittämisessä.
European authorities have a role to play in creating an appropriate framework and ensuring that the development of sustainable maritime transport is a political priority.
Eurooppalaiset toimielimet ovat jo Välimeren unionin perustaessaan ja Itämeri‑strategian laatiessaan korostaneet tällaisen hankkeen merkityksen yhteisen merialueen yhdistämien alueiden kehitykselle.
Through the Union for the Mediterranean and the Baltic Sea strategy, European institutions have already underlined the importance of such a project in the development of regions unified by a common maritime space.
Kuten komission tiedonannossa (KOM(2004)0453) mainitaan, merten moottoritiet ‑hankkeen tarkoituksena on tehdä lähimerenkulusta menestyksekästä, nopeuttaa hallintomenettelyjä, liittää merten moottoriteihin satamia ja satamapalveluja sekä tarjota tehokkaat sisämaayhteydet.
As indicated in the Commission communication COM(2004)0453, a motorway of the sea project involves improving the image of short sea shipping, simplifying administrative procedures, adapting ports and port services and creating efficient links with the hinterland.
Euroopan unionilla on jo kehitystä, alueellista yhteenkuuluvuutta ja liikennettä koskevien politiikkojensa myötä hankkeen rahoittamiseksi sopivat välineet: EKR, rakennerahastot ja Marco Polo ‑ohjelma.
Through its development, regional cohesion and transport policies, the European Union already has appropriate tools for funding this initiative: the EDF, the structural funds and the Marco Polo programme.
Miten komissio aikoo konkreettisesti toimia Karibian meren merten moottoritie ‑hankkeen toteuttamiseksi ja edistämiseksi?
What are the concrete pledges given by the Commission on the introduction and promotion of a major Caribbean motorway of the sea project?
Miten komissio aikoo edistää ja optimoida edellä mainittujen kolmen rahoitusvälineen yhteisvaikutuksia tässä hankkeessa?
By what means does the Commission intend to promote and optimise synergies between the three funds referred to above within the context of a major Caribbean motorway of the sea project?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4265/2010
Question for written answer E-4265/2010
Aihe: VoIP ja pääsy 112-palveluihin
Subject: VoIP and access to 112
Yksi komission Eurooppa 2020 ‑strategiaan liittyvistä tekijöistä on Euroopan digitaalistrategia, joka on esitelty tiedonannossa KOM(2010)0245 ja jonka tarkoituksena on erityisesti taata, että kaikille kansalaisille voidaan tarjota laajakaistayhteys ja luoda todelliset verkkopalvelujen ja -sisällön yhtenäismarkkinat (kuten digitaalisen sisällön ja yhteisön verkkopalvelujen erittäin luotettavat, rajattomat ja turvalliset markkinat).
One of the elements of the Commission's Europe 2020 strategy is the Digital Agenda for Europe, set out in communication COM(2010)0245, which is aimed in particular at ensuring high speed access for all and creating a genuine single market for online services and content (such as secure European markets for digital content and Web services, without borders, with high levels of reliability).
Internet-yhteyskäytännön välityksellä tarjottavien puheensiirtopalvelujen (VoIP) käyttö lisääntyy tämän tavoitteen myötä samoin kuin ongelmat, jotka liittyvät tällaisten palvelujen käyttöön hätäkutsuja varten ja erityisesti riski siitä, että VoIP-palvelujen avulla lähetettyihin hätäkutsuihin vastataan toisella puolen maapalloa.
This objective will bring growing use of Voice over Internet Protocol (VoIP) services and will encounter specific problems linked to the use of these services in order to make emergency calls, in particular the risk that emergency calls made by VoIP will be received at the other end of the world.
Mainittakoon, että VoIP-palvelun avulla Yhdysvalloista lähetettyyn hätäkutsuun vastattiin eteläkorealaisessa puhelinpalvelussa, ja että kanadalainen lapsi menehtyi, koska ambulanssi lähetettiin väärään osoitteeseen VoIP-palvelun avulla hätäkutsun lähettäneen henkilön paikantamisvirheen vuoksi.
A call by VoIP to 911 in the United States was thus received by a call centre in South Korea and a Canadian child died because the ambulance was sent to the wrong address on account of an error in locating the VoIP caller.
Sen lisäksi, että kiinteisiin VoIP-palveluihin liittyy jo nyt ongelmia, liikkuvuuden mahdollistavista ja sitä tukevista VoIP-palveluista aiheutuu uusia haasteita.
Whilst fixed VoIP services already encounter problems, mobile and ‘nomadic’ VoIP services represent a new challenge.
LTE:n ja Wimaxin kaltaisten laajakaistaverkkojen käyttäminen ja uusien tukiasemien kehittäminen edellyttävät uutta sääntelykehystä, jotta kansalaiset voivat edelleen käyttää matkaviestimiä päästäkseen 112‑palveluihin lähitulevaisuudessa.
The use of broadband networks, such as LTE and WiMAX, and the development of new base stations will require a new regulatory framework in order to enable the public to continue to use mobile equipment to access 112 in the near future.
Yhteisön kansalaiset saavat tällä hetkellä erilaatuista palvelua käyttäessään VoIP-palveluja laajakaistan kautta riippuen siitä, missä päin unionia he oleskelevat.
Today European citizens have a different quality of service when using VoIP broadband services depending on where they are in the EU.
Lisäksi vaikuttaa siltä, että joissakin jäsenvaltioissa, kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Communication Act ‑lain muuttaminen, jonka viestintävirasto Ofcom toteutti vuonna 2008), on aloitettu VoIP‑palvelujen kautta tapahtuvan 112-palveluihin pääsyn sääntely nopeammin.
Furthermore, it would appear that certain Member States have been prompter in regulating access to 112 by VoIP, such as the United Kingdom (amendment of the communication Act by Ofcom in 2008).
Kansalaiset voivat esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa käyttää Skypeä päästääkseen 112‑palveluihin, toisin kuin muissa jäsenvaltioissa.
The public can thus use Skype, for example, to reach 112 in the United Kingdom, which is not the case in the other Member States.
Millaista strategiaa komissio aikoo noudattaa varmistaakseen tulevaisuudessa luotettavan pääsyn 112-palveluihin VoIP-palveluiden kautta ja mitä osapuolia se aikoo kuulla?
What is the Commission's strategy for ensuring reliable access to 112 for VoIP services in future, and what parties would be consulted?
Milloin ja miten komissio aikoo käyttää uuden sukupolven 112-palveluille myönnettyjä varoja, jotka ovat saatavilla kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta?
When and how does the Commission envisage using the budget allocated to the Next Generation 112 available within the competitiveness and innovation framework programme?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4266/2010
Question for written answer E-4266/2010
Aihe: Vuokra- ja tilapäistyö Euroopan unionissa
Subject: Agency and temporary work in Europe
Neljä viidestä vuokratyöntekijästä Saksassa saa täydestä työajasta huolimatta palkkaa, joka jää matalapalkkarajan alapuolelle.
Four out of five employees in the temporary agency sector in Germany receive, despite working full-time, a salary below the low wage threshold.
Näin ollen köyhyysriski vuokratyöntekijöillä on suhteettoman suuri.
This means that workers in the temporary agency sector are disproportionately affected by the risk of poverty.
Joka seitsemännelle tai kahdeksannelle työntekijälle Saksassa myönnetään työttömyyskorvaus II ‑tukea.
Every seventh or eighth employee in Germany is dependent on additional unemployment benefit II.
Tällä tavalla monet yritykset saneeraavat työntekijöiden ja valtion kustannuksella.
Many companies are thus reorganising at the expense of employees and the state.
Mitä täsmällisiä tietoja on saatavissa vuokra- ja tilapäistyösuhteiden tilanteesta ja kehityksestä Euroopan unionissa?
What exactly is known about the situation and trends in agency and temporary work in Europe?
Millaisia ovat erilaisten työsuhteiden osuudet Euroopan unionin jäsenvaltioissa?
What proportions do they represent of employment in the Member States of the European Union?
Mikä on Saksan asema verrattuna muihin unionimaihin?
How does Germany compare with other European countries?
Onko jäsenvaltioita, joissa vuokra- ja tilapäistyö on vähentynyt?
Are there Member States in which agency and temporary work has declined?
Jos vastaus on myönteinen, mitä syitä siihen on?
If so, what are the reasons?
Onko muiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden lainsäädännössä säännöksiä ja mekanismeja, jotka tehokkaasti estävät muuttamasta vakituisia työpaikkoja vuokratyöpaikoiksi?
Are there legal regulations and mechanisms in other European countries which effectively prevent permanent full-time posts from being turned into temporary agency posts?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4267/2010
Question for written answer E-4267/2010
Aihe: Määräaikaiset työsuhteet Euroopassa
Subject: Fixed-term work in Europe
Määräaikaiset työsuhteet ovat viime vuosina lisääntyneet kaikkialla Euroopassa jyrkästi.
In recent years there has been a dramatic increase throughout Europe in fixed-term work.
Myös Saksan osalta tilanne on synkkä.
Germany among others plays an unfortunate role here.
Enää vain kolmannes kaikista avoimista paikoista on toistaiseksi voimassa olevia työpaikkoja.
Only a third of all available posts are permanent posts.
Sillä on merkittäviä vaikutuksia työntekijöihin ja heidän sosiaaliseen tilanteeseensa.
That has a significant impact on workers and their social welfare situation.
He elävät yhä useammin sosiaalisesti epävarmoissa olosuhteissa.
Increasingly often they live under uncertain social welfare conditions.
Erityisesti asia koskettaa työuransa alussa olevia henkilöitä ja nuoria, ennen muuta naisia.
Those embarking on a career and young people, above all women, are particularly affected.
Taloudellinen epävarmuus vaikeuttaa suuresti erityisesti nuorten perheiden perhesuunnittelua, koska nuoret eivät tiedä, kuinka kauan he saavat pitää työpaikkansa.
The economic uncertainty makes family planning considerably more difficult for young families in particular, as they do not know how long they will keep their job.
Erityisen selvää on, että sosiaalivaltiota uhkaa murentuminen, kun nuoret ihmiset tuskin enää tietävät, mikä toistaiseksi voimassa oleva työsuhde on.
The threatened erosion of the social welfare state is particularly apparent from the fact that young people hardly know any more what a permanent work contract is.
Mitä vaikutuksia määräaikaisten työsuhteiden lisääntymisellä Euroopassa on eurooppalaisten työntekijöiden elämäntilanteeseen?
What impact does an increase in fixed‑term work in Europe have on the lives of European workers?
Onko maita, joissa määräaikaisten työsuhteiden osuus on mahdollisesti laskenut tai pysynyt vakaana?
Are there countries in which the proportion of fixed‑term work has fallen or remained steady?
Onko tietoja siitä, miksi nämä maat ovat onnistuneet pysäyttämään toistaiseksi voimassa olevien työsuhteiden yleistymisen?
Is it known why these countries have succeeded in stopping the advance of fixed‑term work?
Mitä tilastotietoja on nuorten perheiden tilanteesta suhteessa määräaikaisiin työsuhteisiin Euroopassa?
What statistical data are there on the situation of young families with regard to fixed‑term work in Europe?
Onko olemassa tarkkoja lukuja määräaikaisten työsuhteiden muuttamisesta toistaiseksi voimassa oleviksi työsuhteiksi (niin sanotusta liimavaikutuksesta) EU:n jäsenvaltioissa?
Are there exact figures on the turning of fixed‑term into permanent work (‘sticking effect’) in the EU Member States?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4268/2010
Question for written answer E-4268/2010
Monika Hohlmeier (PPE) ja Paul Rübig (PPE)
Monika Hohlmeier (PPE) and Paul Rübig (PPE)
Aihe: Pienille ja keskisuurille yrityksille tarkoitetut varat vuoden 2011 talousarviossa
Subject: Funding for small and medium-sized businesses in the 2011 budget
Pienet ja keskisuuret yritykset ovat Euroopan talouden kannalta keskeisessä asemassa.
Small and medium-sized businesses play a key role in the economy in Europe.
Tiedonannossaan KOM(2008)0394, jonka otsikkona on ”Pienet ensin – Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (Small Business Act)”, komissio korostaa nimenomaisesti ”pienet ensin” ‑periaatteen merkitystä.
In the Commission's communication COM(2008)0394 entitled ‘A “Small Business Act” for Europe’, the Commission specifically points to the importance of the principle ‘Think Small First’.
Komission talousarvioesitys vuodeksi 2011 sisältää 142 576 437 920 euroa maksusitoumusmäärärahoja sekä 130 147 212 173 euroa maksumäärärahoja.
The Commission's draft budget for 2011 amounts to EUR 142 576 437 920 in commitment appropriations and EUR 130 147 212 173 in payment appropriations.
Onko komissio vuoden 2011 talousarvioesityksessä varannut ohjelmiinsa, välineisiinsä ja rahastoihinsa nimenomaisia varoja pk-yrityksille, ja jos on, mitä varoja, kuinka paljon ja missä budjettikohdissa, luvuissa ja otsakkeissa?
In its draft budget for 2011, has the Commission earmarked specific funding for small and medium-sized businesses in its programmes, instruments and funds, and if so, what funding and at what level and in what budget lines, chapters and headings?
Mistä syystä komissio ei talousarvioesityksessä 2011 taaskaan osoita varoja budjettikohtaan 02 02 04 ”Pk-yrityksiä tukeva aloite (Small Business Act)”?
For what reason does the Commission again, in the draft budget for 2011, not enter appropriations in the budget line 02 02 04 ‘Small Business Act’?
Mitä varoja komissio on talousarvioesityksessä 2011 varannut ohjelmiinsa, välineisiinsä ja rahastoihinsa pk-yrityksiä tukevaa aloitetta varten?
What funding has the Commission earmarked in the draft budget for 2011 for the Small Business Act in its programmes, instruments and funds?
Mikä on näiden varojen määrä ja missä budjettikohdissa, luvuissa ja otsakkeissa ne myönnetään?
How high is this, and in what budget lines, chapters and headings is it entered?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4269/2010
Question for written answer E-4269/2010
Aihe: Kreikkalaisten lentoyhtiöiden fuusio
Subject: Merger of Greek airlines
Koska kaksi suurta kreikkalaista lentoyhtiötä on pian fuusioitumassa ja koska sitä koskeva asiakirja on jo toimitettu Euroopan komission kilpailun pääosastolle, voiko komissio antaa tietoja hyväksytystä menetelmästä ja aikataulusta?
Given the imminent merger of two major Greek airlines and the fact that the dossier has already been submitted to the European Commission's Competition DG, can the Commission provide information on the procedure and timetable which will be followed?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4270/2010
Question for written answer E-4270/2010
Aihe: Ekologiset käytävät
Subject: Biodiversity corridors
Ekologiseksi käytäväksi kutsutaan kasvillisuusvyöhykkeitä, jotka ihmisten toiminnan seurauksena (tiet, maatalous, hakkuista syntyvät metsäaukeat jne.) yhdistävät toisiinsa erillään olevia suuria metsä- tai luonnonsuojelualueita ja antavat eläimistölle mahdollisuuden siirtyä vapaasti suojellulta alueelta toiselle, mikä mahdollistaa geneettisen vaihtuvuuden, joka on erittäin tärkeä tekijä eläinlajien heikkenemisen torjumisessa.
Ecological or biodiversity corridor is the name given to strips of vegetation linking large stretches of forest or conservation areas that are separated by human activity (roads, farming, clearings opened up by forestry work, etc.), allowing wildlife to move freely between protected areas and thus safeguarding the genetic exchange that is a crucial factor in maintaining the health of animal species.
Kyseessä on yksi tärkeimmistä yhden tietyn alueen luonnon monimuotoisuuden säilyttämisessä käytettävistä strategioista.
This concept emerged in the 1990s and is one of the main strategies used to conserve biodiversity in a given area.
Voisiko komissio ilmoittaa edellä mainitun perusteella, onko EU:ssa olemassa tai suunnitellaanko sinne perustettavan ekologisia käytäviä?
Can the Commission say if any biodiversity corridors exist in the EU, or if any are planned?
Onko Euroopan komissiolla käytettävissään tutkimuksia, jotka osoittaisivat näiden käytävien tehokkuuden?
Does the Commission have any studies demonstrating their effectiveness?
Miten komissio aikoo toimia vähentääkseen lajien kuolemista sukupuuttoon?
What action will it take to reduce the rate at which species are becoming extinct?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4271/2010
Question for written answer E-4271/2010
Aihe: Pohjanmeren öljynporauslautat
Subject: North Sea oil rigs
BP-yhtiön öljynporauslautalla Meksikonlahdella äskettäin tapahtunutta onnettomuutta pidetään jo Yhdysvaltojen historian pahimpana onnettomuutena, sillä se on suurempi kuin Exxon Valdez ‑öljytankkerin Alaskassa vuonna 1989 aiheuttama onnettomuus, jonka seurauksena alueelle levisi yli 40 miljoonaa litraa öljyä.
The recent accident on a BP oil rig in the Gulf of Mexico is already believed to be the worst in the history of the United States, surpassing the accident involving the Exxon Valdez oil tanker in Alaska in 1989, when more than 40 million litres of oil were spilt in the region.
Yhdysvaltain geologisen tutkimuskeskuksen laskelmien mukaan Meksikonlahdella auennut aukko on päästänyt mereen jo 71–147 miljoonaa litraa öljyä.
According to calculations by the US Geological Survey, the open well in the Gulf of Mexico has already spilt between 71 and 147 million litres of oil into the sea.
Tämän seurauksena öljylautta on levinnyt jo yli 1 600 neliökilometrin kokoiselle alueelle ja huuhtoutunut yli 110 kilometrin pituiselle alueelle Lousianan osavaltion rannikolla.
The resulting oil slick has now spread over an area greater than 1 600 km 2 , affecting more than 110 km of coastline in the state of Louisiana.
Vastaavanlaisia öljynporauslauttoja on olemassa myös EU:n vesialueilla ja erityisesti Pohjanmerellä.
Similar oil rigs also exist in EU waters, particularly the North Sea, some of them operated by BP.
Tämän seurauksena voisi ajatella, että öljynporauslautoilla käytetään samanlaista teknologiaa ja että myös onnettomuusriski on yhtä suuri.
It is therefore likely that they use similar technology, with a similar risk of accidents.
Lisäksi äskettäin uutisoitiin, että eräältä Pohjanmerellä sijaitsevalta norjalaiselle Statoil-yhtiölle kuuluvalta öljynporauslautalta evakuoitiin 89 työntekijää 21. toukokuuta sen jälkeen, kun erään aukon porausten yhteydessä paineessa oli esiintynyt odottamattomia muutoksia.
Moreover, it was recently reported that 89 workers were evacuated from a North Sea oil rig belonging to the Norwegian company Statoil on 21 May 2010 following an unforeseen change in pressure while drilling a well.
Käytetäänkö EU:n jäsenvaltioiden aluevesillä sijaitsevilla öljynporauslautoilla samanlaista teknologiaa kuin kyseessä olleella Yhdysvalloissa sijainneella öljynporauslautalla käytettiin? 2.
Are the techniques used on oil rigs in the territorial waters of EU countries similar to those used in the abovementioned US oil rig? 2.
Mitä takeita on siitä, että vastaavanlaista onnettomuutta ei tapahdu EU:ssa? 3.
What guarantees exist that a similar accident will not occur in the EU? 3.
Onko EU:ssa toimivilta öljy-yhtiöiltä vaadittu joitakin erityistoimenpiteitä edellä mainitun katastrofin laajuuden vuoksi? 4.
Bearing in mind the scale of the disaster, have oil companies operating in the EU been required to take any additional measures? 4.