natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä myrkyllisiä arvopapereita ja muita eurooppalaisten pankkien vastuulla olevia tappioita koskevan täyden avoimuuden toteuttamiseksi viimeinkin?
What measures does the Commission intend to take finally to establish full transparency on the extent of the toxic assets and other related losses weighing on European banks?
Eikö se aio asettaa jokaisen eurooppalaiselle pankille annetun rahoitustuen ehdoksi sitoumusta avoimuuteen sekä eurooppalaisten pankkien vahvaa ja konkreettista tukea pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka ovat reaalitalouden moottori?
Does the Commission not intend to make every form of financial support to European banks conditional upon both transparency and strong, tangible support for the system of small and medium-sized enterprises, which are the driving force of the real economy?
Eikö se aio nykyisessä Euroopan talous- ja pankkikriisissä selkeyttää myös EU:n alueella sijaitsevissa veroparatiiseissa toteutetun valtavan keinottelun vaikutusta?
Does it not intend to shed light on the impact on the current European financial and banking crisis of the huge amount of speculative activity in tax havens also on EU territory?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1381/09
WRITTEN QUESTION E-1381/09
Aihe: Vakaussopimus ja Italian alueiden sosiaalipolitiikka
Subject: Stability Pact and social policies in Italian regions
Tässä herkässä tilanteessa valtio tai alueet pyrkivät ratkaisemaan ongelman asiaankuuluvasti käyttämällä Euroopan sosiaalirahaston varoja työpaikkansa menettävien tukemiseen tarkoitettuihin sosiaaliturvatoimiin.
At this critical juncture, states and regions are seeking, quite rightly, to make more extensive use of the European Social Fund to sustain the welfare safety net and help the unemployed.
Tämä toteutetaan taloudellisella tuella, joka sisältää joko uusien palvelujen luomiseen käytettävän pääoman tai hallintomenojen tukemiseen tarkoitetut juoksevat menot.
This is being done with financial assistance either via capital investment to develop new services or current expenditure to help cover administrative expenses.
Vain harvat alueet ovat ylittäneet 20 prosentin rajan.
Only a few regions have exceeded the 20 % ceiling.
Tällä hetkellä tämänsuuntaiset ponnistelut uhkaavat valua tyhjiin, koska on mahdotonta päättää lisämenoista uusia palveluja varten.
However, efforts to make further progress may be thwarted by the impossibility of planning further expenditure for new services.
Lisämenoista päättämiseksi olisi sopimuksen sallimissa rajoissa heikennettävä, joskin vähemmän, muita alueiden hallinnolliseen toimivaltaan kuuluvia aloja.
In order to do so while remaining within the limits imposed by the pact, resources for other sectors under regional government control would have to be cut.
Ongelma voitaisiin ratkaista sulkemalla sosiaalipolitiikka vakaussopimuksen ulkopuolelle, vaikka on selvää, että on tervehdytettävä myös yhteisön julkista taloutta, mikä on kansallisen talouden tervehdyttämisen lisäksi ensisijainen tavoite.
The solution would be to exclude social policies from the Stability Pact, even if account must be taken at the same time of the need to restore balance to public finances, which is a priority objective for both the Community and Italy.
Sijoittamalla entistä enemmän sosiaalipolitiikkaan säästettäisiin myös vakaussopimuksen ulkopuolelle jäävän sosiaali- ja terveyspolitiikan alalla.
Investing more heavily in social policies would have real benefits in terms of savings, not least for healthcare policies, which are excluded from the Stability Pact.
Onko mahdollista harkita sosiaalipolitiikan jättämistä vakaussopimuksen ulkopuolelle?
Will the Commission open up a debate on the possibility of excluding social policies from the Social Pact?
Mitä esteitä on tarpeen, jonka mukaan vakaussopimus on säilytettävä, ja mahdollisuuden, että siitä poikettaisiin, välillä, kun sosiaalipolitiikka jätetään ulkopuolelle?
Are there any reasons why the Stability Pact cannot be maintained, while allowing social policies to be exempted from its scope?
Onko sosiaalipolitiikkaan sijoittaminen Euroopan komission mielestä ensisijainen tavoite vai ei?
Does the Commission consider investment in social policy to be a priority or not?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1382/09
WRITTEN QUESTION E-1382/09
eläinpuistolle tarkoitettu maa-alue rajoittuu yhteisön tärkeänä pitämiin alueisiin/erityissuojelualuisiin IT 4070010 (Pineta di Classen mäntymetsä) ja IT 4070009 (Ortazzon, Ortazzinon ja Foce del Torrente Bevanon kosteikkoalueet) sekä vain 5 kilometriä etelämpänä sijaitseviin IT 4070007 (Saline di Cervian kosteikkoalue) ja yhteisön tärkeänä pitämään alueeseen IT 4070008 (Pineta di Cervian kosteikkoalue), jotka kaikki kuuluvat Po-joen suistoalueella sijaitsevan luonnonpuiston Parco Delta del Po eteläiseen vyöhykkeeseen, kukin eri velvoittein —
The area where the park is to be established borders the site SIC/ZPS IT 4070010 Pineta di Classe , which is linked to another site SIC/SPZ IT 4070009 Ortazzo, Ortazzino, face torrente Bevano , while around 5 km away are the sites SIC/ZPS IT 4070007 Saline di Cervia and SIC/IT 4070008 Pineta di Cervia ; all these areas to some extent form part of the reserve Stazione Sud del Parco Delta del Po .
Jos on, olisiko koko käsittely tällöin mitätöitävä?
Does it consider that the procedures for protecting SIC-ZPS laid down in Directive 92/43/EEC have been breached and, if so, should not the whole procedure conducted to date be deemed null and void?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1383/09
WRITTEN QUESTION E-1383/09
Aihe: Tunnelia koskeva Euroopan laajuinen tarjouskilpailu Veronassa; liian suuri harkintavalta
Subject: European-level tender procedure for construction of a tunnel in Verona — excessive margin for discretion
Haluan kiinnittää Euroopan komission huomion Veronan kunnan ennakkoilmoitukseen n:o 30/08, joka koskee Torricellen tunnelin tieyhteyden suunnittelusta, toteutuksesta ja hallinnoinnista vastaavan rakennuttajan valintaa.
The Verona municipal authorities have issued a preliminary notice (No 30/08) concerning the selection of a developer for the planning, execution and management of the Torricelle road tunnel link.
Kyseessä on julkisista rakennusurakoista ja julkisista tavara‑ ja palveluhankinnoista annetun direktiivin 2004/18/EY EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114. mukainen yhteisön ilmoitus.
This is a European-level tender procedure, within the meaning of Directive 2004/18/EC OJ L 134, 30.4.2004, p.
Direktiivin mukaan silloin, kun hankintasopimus tehdään hankintaviranomaisen kannalta kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteella, hankintaviranomaisen on täsmennettävä kunkin perusteen suhteellinen painotus.
114 . on the award of public works contracts, public supply contracts and public service contracts, under which the awarding authorities must specify the relative weighting of all criteria, when the contract is awarded to the most economically advantageous tender.
Tässä tarkoitetussa ilmoituksessa määrätään vertailusta viiden perusteen perusteella: —
The tender in question provides for a comparative assessment on the basis of five criteria: —
ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen ja niihin liittyvät lievennys- ja korvaustoimenpiteet; —
measures to reduce and offset environmental disturbance; —
hankkeen laatu ja teknisen ehdotuksen tarkkuus ja perinpohjaisuus; —
project quality and level of definition and detail of the technical project; —
työn turvallisuus, toimivuus ja käytettävyys; —
security, functionality and viability of the project; —
maksut ja tarkistusmenetelmät; —
level of charges and methodology for updates; —
suunnitelman taloudellinen ja rahallinen arvo, sopimuksen kesto, töiden suunnittelun ja toteuttamisen kesto.
economic and financial scale of the plan, duration, and planning and implementation deadlines.
Perusteet on jaettu teknisiin näkökohtiin (perusteet 1–3, pisteitä 65) ja taloudellisiin näkökohtiin (perusteet 4–5, pisteitä 35) ilman yksittäisen perusteen erityistä painotusta.
The criteria are divided into technical aspects (1 to 3, 65 points) and economic and financial aspects (4 and 5, 35 points), with no specific weighting for individual criteria.
Suhteellisesta painotuksesta mainitaan vain, kun todetaan, että perusteet 1 ja 2 katsotaan ensisijaisiksi muihin nähden ja perusteen 1 arvo on vähintään sama kuin perusteen 2.
Only one indication is provided, where it is stated that criteria 1 and 2 will take precedence over other criteria and criterion 1 will be given at least as much weight as criterion 2.
Eikö komissio katso, että näin sallitaan harkintamarginaali lopullista pisteytystä laskettaessa, mikä johtaa valinnan säännönmukaisuuden vääristymiseen ja on ristiriidassa yhteisön lainsäädännön kanssa?
Does the Commission not think that this leaves a margin of discretion in awarding final scores which might undermine the regularity of the award procedure and violate Community rules?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1384/09
WRITTEN QUESTION E-1384/09
esittäjä(t): Daciana Octavia Sârbu (PSE) , Ioan Mircea Paşcu (PSE) , Corina Creţu (PSE) ja Alin Lucian Antochi (PSE)
by Daciana Octavia Sârbu (PSE) , Ioan Mircea Paşcu (PSE) , Corina Creţu (PSE) and Alin Lucian Antochi (PSE)
Aihe: Kysymys Euroopan komission toimenpiteistä Italiassa asuvia romanialaisia vastaan osoitetun muukalaisvihan ja syrjinnän estämiseksi
Subject: Measures taken by the Commission in response to acts of xenophobia and discrimination against Romanians in Italy
Viime aikoina Italiassa on sattunut useita maassa asuvia romanialaisia kohtaan osoitettuja muukalaisviha‑ ja häväistysvälikohtauksia Romanian kansalaisten tekemien rikosten jälkeen.
A number of offences committed by Romanian citizens in Italy have recently provoked a wave of xenophobia and hostility directed at the Romanian community in that country.
Tilanne on yhä huolestuttavampi italialaisten tiedotusvälineiden paisutellessa näitä tapahtumia, joita koskevat artikkelit painetaan etusivuille Italian niemimaalla asuvien romanialaisten häpäisemiseksi.
The situation is giving increasing cause for concern, having been blown out of all proportion by the Italian mass media, which do not hesitate to give pride of place to any article seeking to denigrate Romanians resident in Italy.
Samoin joukko poliitikkoja on antanut hyökkääviä lausuntoja, ei vain romanialaisista rikoksentekijöistä, vaan kaikista Italiassa asuvista romanialaisista antamalla sellaisen kuvan, että italiankielinen termi ”român” tarkoittaa rikollista.
Similarly, a number of political figures have made remarks which are offensive not only to Romanians who have committed offences but to all Romanian citizens in Italy, giving the impression that, in Italian, ‘Romanian’ is synonymous with ‘law breaker’.
Tasa-arvoelin UNAR:n (Ufficio Nazionale Antidiscriminazioni Razziali) antamien tietojen mukaan itäeurooppalaisten tekemistä valituksista romanialaisten tekemät valitukset ovat ensimmäisellä sijalla edustaen 45,8 prosenttia kokonaisluvusta, seuraavilla sijoilla ovat albanialaiset 16,7 prosentilla ja puolalaiset 9,7 prosentilla kokonaisluvusta.
Statistics provided by the UNAR (National Office for the Prevention of Racial Discrimination) show that complaints from Eastern European citizens have been registered principally by Romanians (45.8 %), followed by Albanians (16.7 %) and Poles (9.7 %).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1385/09
WRITTEN QUESTION E-1385/09
Aihe: Psyykkisesti sairaat, jotka ovat sosiaaliturvan varassa
Subject: Mental health patients who are in the care of the welfare services
Kerrotaan myös, että vuoteen 2010 mennessä masennuksesta tulee nyky-yhteiskunnan yleisin sairaus.
It is also reported that depression will have become the most frequent disorder in present-day society by 2010.
Romaniassa sosiaaliturvan varassa olevat psyykkisesti sairaat asuvat terveydelle vahingollisissa psykiatrisissa laitoksissa, jotka ovat inhimillisen arvokkuuden rajoilla ja joissa ei ole pätevää henkilökuntaa; olen vakuuttunut, että tällaista tapahtuu muuallakin kuin Romaniassa.
In Romania, mentally ill patients who are in the care of the welfare services are placed in insalubrious psychiatric establishments offering barely admissible standards of human dignity, with no qualified staff available.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1387/09
WRITTEN QUESTION E-1387/09
Aihe: Pankkituki, palkkaus ja veronmaksajien varojen valvonta
Subject: Aid to banks, pay and control over taxpayers' money
Nykyinen rahoituskriisi on merkinnyt lukuisten työpaikkojen menetystä ja synnyttänyt tarpeen suunnata rahoitussektorille erityistä tukea, muun muassa valtion takaamien lainojen muodossa.
The current financial crisis has entailed large-scale job losses and has created an extraordinary need for aid to the financial sector — in the form of government-guaranteed loans, inter alia .
Halutessaan varmistaa valtion tuen tarkoituksenmukaisen käytön monet jäsenvaltiot ovat asettaneet erilaisia vaatimuksia lainapaketteihin turvautuville pankeille.
With a view to ensuring that government aid is used appropriately, a number of Member States have attached various conditions to the banks availing themselves of the loan packages.
Rahoitussektorin kytkennät ovat EU:ssa varsin tiiviit ja työvoiman vapaa liikkuvuus on Euroopan unionin perusedellytys.
The financial sector is closely interconnected in the EU and the free movement of labour is a fundamental principle of the European Union.
Jos jäsenvaltiot tällaisessa tilanteessa noudattavat toisistaan poikkeavia sääntöjä, niiden välisestä kilpailusta voi tulla epätasa-arvoista tai se voi kehittyä epätarkoituksenmukaiseen suuntaan; lukuisten kansallisten vaatimusten ja järjestelmien vuoksi onkin tullut tarpeelliseksi parantaa koordinointia ja laatia yhteiset ohjeet valtion varojen käytölle.
For that reason, widely divergent rules in different countries could result in unfair or inappropriate competition between Member States, and the many national requirements and measures have, therefore, given rise to a need for better coordination and common guidelines for the use of public funds.
Milloin komissio suunnittelee saavansa päätökseen edellä mainitun jäsenvaltioiden rahalaitosten palkkausjärjestelmiin liittyvien ongelmien arvioinnin? —
When does the Commission plan to have completed the abovementioned review of the problems associated with pay structures in the Member States' financial institutions?
Aikooko komissio laatia yhteiset eurooppalaiset ohjeet turvatakseen eurooppalaisten pankkien huippujohtajien ja keskitason johtajien tarkoituksenmukaisen palkkausjärjestelmän?
Will the Commission draw up common European guidelines to ensure a more appropriate pay structure for top executives and middle management in European banks?
Selvitystä toivotaan myös siihen, aikooko komissio osana tätä työtä ottaa käyttöön yhteiseurooppalaisen palkkakaton ja/tai miten komissio aikoo varmistaa, että pankkien työntekijöiden palkkaus ei rakennu sellaisen järjestelmän varaan, joka kiihdyttää korkean riskin lainojen myöntämistä? —
Will the Commission clarify in this connection whether it will introduce a common European pay cap and/or how it will ensure that the banks' employees are not paid on the basis of a structure which encourages the granting of very risky loans?
Aikooko komissio suositella jäsenvaltioille, että ne valvoisivat pankkien harjoittamaa lainojen hallinnointia?
Will the Commission recommend that all Member States supervise the banks' use of the loans?
Kyseeseen voisi tulla parlamentaarinen valvonta (kuten Yhdysvalloissa) tai hallinnollisesti riippumaton elin, sen mukaan, mitä jäsenvaltio arvioi tarkoituksenmukaiseksi. —
Supervision could take the form of parliamentary control (as in the USA) or be performed by an administratively independent body, according to what is considered appropriate in the Member State.
Aikooko komissio laatia valtion varojen käytölle yhteisen ohjeistuksen, jolla varmistettaisiin, että varat käytetään vaikeassa tilanteessa olevien yritysten auttamiseksi (ts. myönnettäisiin lainana) samalla, kun tähän asti noudatettua luottopolitiikkaa kiristetään?
Does the Commission intend to draw up common guidelines for the use of public funds in order to ensure that the money is used to help enterprises in need (i.e. that funds are granted as loans) and, at the same time, ensure that the credit policy pursued hitherto is tightened up?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1388/09
WRITTEN QUESTION E-1388/09
Vuoden 2012 jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut järjestetään Puolassa ja Ukrainassa ja niihin valmistautuminen on jo alkanut.
Subject: Sustainability criteria and conditions in respect of infrastructure development funds for Poland and Ukraine in advance of the 2012 European football championships
EU:n on tarkoitus tukea muun muassa kilpailuihin liittyvän infrastruktuurin kehittämistä 67 miljardilla eurolla.
As part of preparations for the 2012 European football championships in Poland and Ukraine, the EU is to allocate EUR 67 billion inter alia for infrastructure development.
Puolassa suunnitellaan etenkin katu- ja moottoritieverkoston kehittämistä.
Poland is planning, in particular, to extend its road and motorway network.
Lisäksi on tarkoitus kunnostaa ja ajanmukaistaa lentokenttiä ja rautatieasemia.
Airports and railways are also to be extended or modernised.
Toisen kilpailujen järjestäjämaan eli Ukrainan infrastruktuurin kehittämistä koskevat suunnitelmat eivät sitä vastoin ole vielä kovin pitkällä.
The other co-host, Ukraine, has not so far made much progress in planning infrastructure developments.
Tarkoitus lienee, että maahan saapuvat jalkapallovieraat ja heidän kannattajansa siirtyvät tapahtumapaikasta toiseen lähinnä autoilla ja linja-autoilla.
Teams and fans are to be transported mainly by car and bus from one venue to another.
Myös lentoliikenteen hyödyntämistä kuljetuksissa harkitaan.
Air transport is also envisaged.
Pyydän komissiota edellä esitetyn johdosta vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
In view of the above, will the Commission say: 1.
Onko EU-varojen myöntäminen sidoksissa konkreettisiin, esimerkiksi infrastruktuuriin liittyviin hankkeisiin?
Is the allocation of EU resources linked to specific planning or infrastructure projects?
Jos vastaus on myönteinen, millaisiin hankkeisiin? 2.
If so, which ones? 2.
Millä tavalla käytettävissä olevat varat on tarkoitus jakaa Puolan ja Ukrainan kesken? 3.
How will the resources be divided between Poland and Ukraine? 3.
Jos Saksa toimii Ukrainan asemesta kisojen järjestäjänä, mistä parhaillaan keskustellaan, myönnetäänkö Saksallekin EU-rahoitusta? 4.
If Germany replaces Ukraine as a co-host, as has been suggested, would EU resources be allocated to Germany for this purpose? 4.
Onko suunnitelmille olemassa selvä aikataulu, jonka mukaisesti esimerkiksi varojen myöntäminen tapahtuu? 5.
Is there a specific timetable for planning for this event, in particular for the allocation of resources? 5.
Millaisia ympäristönormeja varojen käytössä on noudatettava ja miten varmistetaan, että näitä normeja todella noudatetaan? 7.
Which environmental standards are required for the use of the funds and what measures will be taken to ensure that they are respected? 7.
Onko ekologisten velvoitteiden osalta tarkoitus turvautua ulkopuolisiin neuvontapalveluihin tai kannustetaanko tällaiseen ratkaisuun? 8.
Are there any plans for external consultation regarding environmental requirements, or are any steps being taken to promote this? 8.
Saako rakennusten energiasaneerauksesta tai energiansäästön ottamisesta huomioon urheilupaikkojen rakentamisen yhteydessä hyvitystä? 9.
Do any requirements exist for the refurbishment of buildings to improve their energy use or to apply energy-saving schemes in the construction of sports complexes? 9.
Millaisten liikennemuotojen tai ‑verkkojen kehittämistä tuetaan? 10.
To which modes of transport or networks will funds be allocated for development? 10.
Millaisin kannustimin tuetaan julkisen henkilölähiliikenteen ja ‑kaukoliikenteen kehittämistä?
Do any particular incentives exist for the construction of local and long-distance public transport?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1389/09
WRITTEN QUESTION E-1389/09
Aihe: Tiedonsaanti ja lipunmyynti eurooppalaisessa rautatieliikenteessä
Subject: Access to information and ticket sales in European rail transport
Euroopan unionissa on tarkoitus ottaa käyttöön yhtenäinen Euroopan laajuinen järjestelmä, jolla helpotetaan matkalippujen ostamista ja tunnustamista rajat ylittävässä rautatieliikenteessä.
The EU’s objective to set up a uniform Europe-wide system of ticket recognition and sales in cross-border rail transport still faces a number of problems and obstacles.
Ranskaa, Belgiaa ja Saksaa koskevat junayhteydet: Saksan Deutsche Bahn ‑rautatieyhtiö tunnustaa Brysselin ja Kölnin väliä liikennöivässä ICE-junassa saksalaisen Bahncard-alennuskortin koko reitillä eli myös Saksan ulkopuolisella rataosuudella.
France-Belgium-Germany: in the ICE, which travels from Brussels to Cologne (and back) German Railways ( Deutsche Bahn ) recognises the Bahncard (railcard) for the entire stretch (i.e. also in territory outside Germany).
Sama pätee myös ICE-junaan, joka kulkee Pariisin ja Frankfurtin välillä, kuten myös Amsterdamiin menevään junaan.
The same applies to the ICE between Paris and Frankfurt and the ICE to Amsterdam.
Bahncard-korttia ei sen sijaan hyväksytä Thalys-junassa (olipa kyse lyhyestä Aachenin ja Kölnin välisestä saksalaisesta rataosuudesta tai Pariisin ja Strasbourgin välillä kulkevasta TGV-junasta).
However, the Bahncard is not recognised in the Thalys (either on the short German stretch between Aachen and Cologne, or on the TGV from Paris to Strasbourg).
Ranskan SNCF-yhtiön varausjärjestelmä ei anna mahdollisuutta Bahncard-kortin käyttöön.
The SNCF makes no provision for the Bahncard in its booking system.
Myöskään internetin kautta ei ole mahdollista ostaa matkalippuja Bahncard-kortin mukaisella alennuksella, ei edes ICE-juniin.
Nor is it possible to buy tickets on line with a Bahncard reduction, even for the ICE.
Ranskan ja Sveitsin junayhteydet: Pariisista Sveitsiin liikennöivässä Lyria-junassa Sveitsin puoleisella rataosuudella tunnustetaan kyllä sveitsiläinen alennuskortti, joka oikeuttaa matkan ostoon puoleen hintaan, mutta Ranskan puolella ei hyväksytä laajalle levinnyttä ”Carte Escapades” ‑korttia.
France-Switzerland: in the ‘Lyria’ which travels from Paris to Switzerland, the ‘ Halbtagsabo ’ reduction is recognised on the Swiss stretch, but the most widely used ‘ Carte Escapade ’ is not recognised on the French stretch.
Se maksaa 80 euroa ja oikeuttaa alennuksiin Ranskassa matkan ollessa yli 200 kilometriä ja sen sisältäessä lauantain ja sunnuntain välisen yöpymisen.
It costs EUR 80 and applies to travel within France for journeys over 200 km and including an overnight stay from Saturday to Sunday; furthermore, it is only valid on the same stretch — the station of departure and station of arrival must be identical for the outward and return journey.
Kortti on lisäksi voimassa vain samalla ratayhteydellä eli meno‑ ja paluumatkalla on oltava samat lähtö‑ ja saapumisasemat.
Only the ‘ Carte Fréquence ’ (route-specific card for frequent travellers/commuters) is recognised.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1390/09
WRITTEN QUESTION E-1390/09
Aihe: Saastunut ilma liikennelentokoneiden matkustamoissa
Subject: Contaminated cabin air on board passenger aircraft
Saksalaisen televisiokanava ARD:n talousohjelmassa Plusminus esitettiin 3. helmikuuta 2009 reportaasi liikennelentokoneiden matkustamoiden saastuneesta ilmasta (http://www.plusminus.de).
On 3 February 2009 the German TV channel ARD's business programme Plusminus reported on contaminated cabin air on board passenger aircraft (www.plusminus.de).