natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Riittämättömät turvallisuusnormit osoittavat usein, että kyseisen laitoksen johto on epäonnistunut työssään ja tehnyt jo aikaisemmin selväksi, ettei se anna arvoa turvallisuusasioille.
An inadequate safety culture is frequently proof of the failure of top management who have previously made it clear that they attach no importance to the issue.
Koska komissio on hylännyt Euroopan oikeusasiamiehen suositusluonnoksen (saati sitten, että se olisi itse nostanut kyseiset puutteet esiin ja pystynyt järjestämään tutkimuksen), jonka mukaan yhteiseen tutkimuskeskukseen kuuluvassa ITU:ssa olisi toteutettava perusteellinen tutkimus todetuista puutteista ja tapauksista, komissio ei luultavastikaan ole tällä välin tehnyt mitään turvallisuusnormiensa parantamiseksi eikä ole lainkaan kiinnostunut asiasta.
Given that the Commission has rejected the draft recommendation of the European Ombudsman that it carry out a radical investigation into the shortcomings and incidents in the the Joint Research Centre's ITU (and despite proof that it had discovered those shortcomings itself and could have carried out an investigation), it is impossible to imagine that the Commission has, by now, actually done anything to bring about an improvement in its safety culture or that it has the slightest interest in the issue.
Mihin toimiin komissio on toistaiseksi ryhtynyt ydinvoima-alalta häviävän asiantuntemuksen ja valvonnan parantamiseksi?
What measures has the Commission now taken to combat the loss of expert skills and of control in the nuclear sector?
Mihin toimiin komissio on ryhtynyt turvallisuusnormien parantamiseksi?
What measures were taken to improve the safety culture?
Missä määrin komissio on vastuussa kyseisestä alasta?
To what extent does the Commission actually assume its responsibilities in this sector?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3823/05
WRITTEN QUESTION E-3823/05
Aihe: Yhteiseen tutkimuskeskukseen (YTK) kuuluvan transuraanin tutkimuslaitoksen (ITU) kateissa olevat asiakirjat (Euroopan oikeusasiamiehen suositusluonnos, kanne N:o 101/2004/GG)
Subject: Missing documents in the Institute for Transuranium Elements (ITU) of the Joint Research Centre (ref: draft recommendation of the European Ombudsman Complaint No 101/2004/GG)
Onko komissio tähän mennessä tarkastanut, onko yllä olevassa suositusluonnoksessa mainitun kateissa olevan lähetysluettelon lisäksi muita transuraanin tutkimuslaitoksen asiakirjoja kateissa tai hävitetty?
Has the Commission now verified whether further documents in the Institute for Transuranium Elements have disappeared and/or been destroyed besides the missing bill of lading mentioned in the above draft recommendation?
Kun asiaa tarkastellaan edellä mainitun suositusluonnoksen kannalta, kyse on erityisesti muista säteilysuojeluun liittyvistä asiakirjoista, esimerkiksi työntekijöiden säteilyannoksia koskevista tiedoista ja käsiteltävänä olevien tapausten raporteista.
Against the background of the abovementioned draft recommendation, special consideration should be given to further documents relating to protection against radiation, especially data on employee exposure as well as incident reports.
Mihin toimiin komissio on ryhtynyt asiassa, joka koskee säteilysuojeluosaston johtajan määräystä hävittää radioaktiivisen aineen kuljetusasiakirjoja?
What steps has the Commission taken in view of the destruction of documents related to our transport of radioactive material which was carried out under orders from the Head of Unit for protection against radiation?
Millä toimilla komissio on tällä välin varmistanut, että ITU:ssa tai YTK:ssa (tai muissa pääosastoissa) ei hävitetä asiakirjoja?
What measures has the Commission now taken to ensure that no further documents will be destroyed in the ITU and /or in the Joint Research Centre?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3824/05
WRITTEN QUESTION E-3824/05
Aihe: Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) turvallisuus- ja säteilysuojelusäännöksiä koskeva sisäinen tarkastus (Euroopan oikeusasiamiehen suositusluonnos, kanne N:o 101/2004/GG)
Subject: Internal audit, rules on security and protection against radiation and the Joint Research Centre (ref.: draft recommendation of the European Ombudsman concerning Complaint No 101/2004/GG)
Vaikka yhteisessä tutkimuskeskuksessa on vuosien ajan toteutettu sisäisiä tarkastuksia ja myönnetty laatutodistuksia, tutkimuskeskuksella tuntuu olevan vaikeuksia tuoda esille edellä mainitussa kanteessa esitetyt lukuisat vakavat puutteet.
Despite internal auditing carried out over many years and/or quality certification, the Joint Research Centre seems to be having problems in identifying the numerous and serious shortcomings listed in the complaint referred to above.
Yhteinen tutkimuskeskus on ilmeisesti myös jättänyt suorittamatta vuosina 1997—1998 valvontaviranomaisille lupaamansa parannustoimet jo silloin todettujen puutteiden korjaamiseksi, sillä samoja puutteita moitittiin uudelleen vuonna 2003 (koulutustodistusten ja asianmukaisten sijaisten puute).
Apparently, the Joint Research Centre has also failed to take the action to remedy already identified shortcomings in respect of which it gave an undertaking to the supervisory authorities in 1997/1998, since complaints about those shortcomings were repeated in 2003 (lack of proof of training and appropriate staff representation).
Voidaanko tämä kielto tulkita siten, että vastauksen laatija ja allekirjoittaja eivät juuri tunne tehtäviään ja että he toimivat lisäksi voimassa olevan lainsäädännön vastaisesti?
Might it not be inferred from that refusal that the author of and signatory to a reply of that nature had very little knowledge of their field of activity and, what is more, that they were infringing current law?
Miten komissio on jatkanut toimia sen jälkeen, kun kyseiset puutteet tulivat esille?
How did the Commission monitor these shortcomings after they became known?
Katsooko komissio, että toimia on jatkettu asianmukaisesti?
Does the Commission take the view that appropriate monitoring took place?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3825/05
WRITTEN QUESTION E-3825/05
esittäjä(t): Werner Langen (PPE-DE)
by Werner Langen (PPE‑DE)
Aihe: Edullista polttoainetta raja-alueiden asukkaille
Subject: Cheap fuel for people living in border areas
Saksassa suunnitellaan polttoaine-alennuskorttien käyttöönottoa Ranskan ja Luxemburgin rajan tuntumassa, jotta kyseisillä alueilla voitaisiin rajoittaa polttoaineen hankintaa rajan toiselta puolelta.
The German petroleum industry plans to reduce ‘fuel tourism’ in Germany by offering discount cards in areas bordering France and Luxembourg.
Myös polttoainematkailusta aiheutuvat ympäristöhaitat ovat huolestuttavia kuten myös ylimääräiset ajomatkat, jolloin varakanistereissa kuljetetaan merkittäviä määriä polttoainetta, mistä syystä onnettomuusriski kasvaa.
The extra pollution caused by fuel tourism and the related additional journeys transporting large amounts of fuel in spare cans, increasing the risk of accident, are also cause for concern.
Onko Euroopan unionissa jo käytössä vastaavanlaisia alennuksia rajaseuduilla, esimerkiksi muilla aloilla?
Have there been similar instances of discounts being offered to people living in border regions in the EU, possibly also in other industries?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3826/05
WRITTEN QUESTION E-3826/05
Minkä määrän yritysveroa tai muita yritysten voittoihin kohdistuneita veroja julkiset viranomaiset ovat keränneet kunakin vuonna vuodesta 1980 lähtien BKT-suhteena kussakin tapauksessa ilmaistuna?
What amount is collected by public authorities in revenue from corporation tax or other taxes on company profits in each year in each Member State since 1980, expressed as a proportion of GDP in each case?
Mitä johtopäätöksiä komissio on tehnyt mainituista luvuista suhteessa keskusteluun siitä, tarvitaanko EU:ssa tiettyä yritysveron vähimmäistasoa yritysveron "poistamiskilpailun" pysäyttämiseksi?
What conclusions does the Commission draw from these figures, in the light of the debate over whether we need certain minimum corporation tax rates to stop what is being referred to as a ‘race to the bottom’?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3827/05
WRITTEN QUESTION E-3827/05
Voiko komissio ilmoittaa, onko sillä valtuuksia pakottaa kansalliset toimivaltaiset viranomaiset haastamaan oikeuteen yritykset, jotka johdonmukaisesti toimivat paikallisympäristön ja paikallisyhteisöjen suojelua koskevien EU-direktiivien vastaisesti?
Can the Commission indicate what powers it has to compel national agencies to bring proceedings against companies and undertakings which are consistently in breach of EU directives designed to protect the local environment and local communities?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3828/05
WRITTEN QUESTION E-3828/05
Aihe: Alankomaiden uuden hoitovakuutuslain voimantulo vuonna 2006 ja sen vaikutus kilpailupolitiikkaan ja yhteismarkkinoihin: osa I, ulkopuoliset vakuutuksenantajat
Subject: Entry into force in 2006 of a new Care Insurance Act in the Netherlands and its relationship with competition policy and the common market: I. External insurers
Voiko komissio ilmoittaa, miten tässä järjestelmässä käy Alankomaiden ulkopuolisille hoitovakuutusta tarjoaville yrityksille?
Can the Commission indicate what the position of care insurers based outside the Netherlands will be under this system?
Voivatko ne osallistua Alankomaiden markkinoille eri ehdoilla, voivatko ne vastustaa hoitovakuutuslain rajoituksia ja voivatko ne vaatia korvauksia riskiin perustuvaa valintaa koskevasta järjestelmästä, joka otetaan käyttöön Alankomaissa?
Can they enter the Dutch market on different terms, can they successfully object to the restrictions provided for in the Care Insurance Act and can they claim payments under the risk equalisation system which is to be introduced in the Netherlands?
Jos muita kuin alankomaalaisia (hoito)vakuutuksia tarjoavia yrityksiä rajoitetaan palvelun tarjoamisessa muun muassa hoitovakuutuslain perusteella, pitääkö komissio todennäköisenä, että ne nostavat kanteen EU:n tuomioistuimessa?
If non-Dutch insurers — particularly care insurers — encounter restrictions on freedom to provide services such as those provided for in the Care Insurance Act, how willing might the insurers be to put their objections to the Court of Justice of the EC?
Katsooko komissio, että Irlannin tasausrahasto (Voluntary Health Insurance, VHI) on valtionavun kohdalla hyvin erilainen ja vähemmän rajoittava vakuutuksenantajille kuin Alankomaiden järjestelmä etenkin niiden vaatimusten osalta, jotka koskevat Irlannin tasausjärjestelmän täytäntöönpanon varmistamista?
Does the Commission regard the Irish equalisation fund (Voluntary Health Insurance, VHI) as being fundamentally different, from the State aid point of view, to the Dutch system, and less far-reaching than it, for insurers, particularly as regards the requirements relating to the care to be taken in operating the Irish equalisation system?
Miten yhdenmukainen hoitovakuutuslain 12 artiklan mukainen hoitovakuutusta tarjoavien yritysten sopimuksentekoa koskeva velvoite on palveluiden vapaan liikkuvuuden kanssa ja erityisesti kolmannen vahinkovakuutusta koskevan direktiivin kanssa?
How compatible is the obligation for care insurers to enter into contracts pursuant to Article 12 of the Care Insurance Act with the principle of freedom to provide services, particularly as enshrined in the Third Non-Life Insurance Directive?
Onko vapaus valita lääkäri tarpeeksi painava peruste "yhteistä etua" koskevan vaatimuksen soveltamiseksi?
Is the guarantee of freedom to choose a doctor a sufficient argument for applying the criterion of ‘general interest’?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3829/05
WRITTEN QUESTION E-3829/05
Muistaako komissio aikaisemman komission jäsenen Bolkesteinin komission nimissä 25. marraskuuta 2003 kirjoittaman kirjeen (CAB/PvB/D(03)0848)?
Does the Commission recall the letter of 25 November 2003 which former Commissioner Bolkestein wrote on its behalf (CAB/PvB/D(03)0848)?
Onko uusi komissio edelleen samaa mieltä Alankomaiden hoitovakuutuslaista ja erityisesti siitä, että kolmannen vahinkovakuutusta koskevan direktiivin 54 artiklan mukaista rajoitusta tulkitaan laajasti siten, että yksityisoikeudellisen hoitovakuutuslain säännökset korvaavat olemassa olevat sairausvakuutukset, koska ei ole olemassa vaihtoehtoisia ja samankaltaisia vakuutusmahdollisuuksia?
Does the Commission in its present composition uphold its view of the Dutch Care Insurance Act, particularly regarding the broad interpretation of the restriction referred to in Article 54 of the Third Non-Life Insurance Directive, under which private care insurance rules take the place of existing social health insurance schemes in the absence of alternative, similar insurance arrangements?
Rajoitetaanko vakuutuksenantajia koskevalla hyväksymisvelvollisuudella yhdessä riskiin perustuvan valinnan kiellon ja vakuutusmaksuja koskevien ehtojen kanssa perustellusti palveluiden vapaata liikkuvuutta kolmannen vahinkovakuutusta koskevan direktiivin 54 artiklan mukaisesti?
Is the obligation for insurers to accept would-be policy-holders, in conjunction with a ban on risk selection and premium restrictions, a justified restriction on freedom to provide services pursuant to Article 54 of the Third Non-Life Insurance Directive?
Noudattaako hoitovakuutuslain mukainen tasausrahasto EU:n tuomioistuimen määrittelemiä tarpeellisuutta ja suhteellisuutta koskevia kriteerejä?
Does the equalisation fund provided for in the Care Insurance Act comply with the requirements of necessity and proportionality as interpreted by the Court of Justice?
Onko suhteellisuutta koskevan selvityksen tulos erilainen, jos on kyse jo olemassa olevasta tasausta koskevasta välineestä ja jos sillä saadaan vertailukelpoisia tuloksia hoidon saatavuuden osalta (esim. Alankomaiden vuoden 1998 laki sairausvakuutuksen saatavuudesta), mutta jolla aiheutetaan vähemmän ongelmia sairausvakuutuksen antajille, sillä pakolliset riskit korvataan täysin?
Is the result of the assessment in the light of the criterion of proportionality different if a risk equalisation instrument already exists which has comparable results in terms of access to care (e.g. the Dutch Medical Insurance (Access) Act 1998) but is manifestly less interfering and burdensome for care insurers because of the full compensation for compulsory risks?
Onko sallittavaa, että ainoastaan kaupallisilla motiiveilla on merkitystä hoitovakuutuslain rajoitusten (hyväksymisvelvoite, tasaaminen sekä riskiin perustuva valinta) tarpeellisuutta ja suhteellisuutta koskevassa arvioinnissa?
Is it permissible for purely financial motives to play a role in the assessment of the necessity and proportionality of the restrictions provided for in the Care Insurance Act (compulsory acceptance, risk selection and premium restrictions), and if so, to what extent?
Mitkä muut motiivit voisivat kuulua hoitovakuutuslakiin sisältyvien rajoitusten tarpeellisuuden ja suhteellisuuden arviointiin (hyväksymisvelvoite, tasaaminen sekä riskiin perustuva valinta), ja missä määrin?
What other motives may play a part in the assessment of the necessity and proportionality of the restrictions provided for in the Care Insurance Act (compulsory acceptance, risk selection and premium restrictions) and to what extent?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3830/05
WRITTEN QUESTION E-3830/05
Miten komissio suhtautuu siihen, että Alankomaiden uuden hoitovakuutuslain mukaan hoitovakuutuksen tarjoajien on ensin osoitettava mallilla, mitä niiden vakuutussopimuksiin kuuluu, ja ne saavat vasta sen jälkeen oikeuden toimia markkinoilla, mutta kolmannen vahinkovakuutusta koskevan direktiivin 90 artiklan mukaan vakuutussopimuksen ehtoja ei tarvitse ilmoittaa etukäteen?
What view does the Commission take of the fact that in the Netherlands the new Care Insurance Act requires care-insurers to first show in model form what their insurance policies will comprise before they start to operate on the market, bearing in mind that Article 90 of the Third Non-Life Insurance Directive stipulates that policy conditions do not have to be stated in advance?
Voidaanko tätä ristiriitaisuutta perustella direktiivin poikkeuslausekkeella?
Can this conflict be justified in the light of the exception provided for in that directive?
Pitääkö komissio Alankomaiden uutta hoitojärjestelmää kilpailulainsäädännön näkökulmasta sosiaaliturvajärjestelmänä, jotta siihen voitaisiin soveltaa kolmannen vahinkovakuutusta koskevan direktiivin 54 artiklan säännöksiä?
Does the Commission regard the Netherlands' new care system as a social security system for purposes of competition law, so that the exceptions provided for in Article 54 of the Non-Life Insurance Directive would apply to it?
Voiko tämä aiheuttaa epävarmuutta?
Could serious doubt arise about this?
Jos voi, ottaako komissio huomioon sen, että EU:n tuomioistuin voi kumota vakuutuksenottovelvollisuuden?
If so, is there a possibility that, if a case were to be brought, the Court of Justice of the EC might rule that there was no obligation to take out insurance?
Onko EU:n kilpailulainsäädännön näkökulmaista ristiriitaista, että ainoastaan Alankomaissa sijaitsevat hoitopalveluiden tarjoajat (erikoislääkärit ja sairaalayhdistykset) osallistuivat tuotteiden määrittelemiseen Alankomaiden ns. "taudin määritystä ja hoitoa koskevan järjestelmän" (diagnose behandel combinatiesysteem) kokonaiskustannuksien vahvistamiseksi?
Only care providers (specialists and hospital federations) based in the Netherlands were involved in defining products with the aim of ascertaining all-in cost prices for the Dutch ‘Diagnosis and Treatment Combination System’ (DBC).
Ovatko ulkomaisten tarjoajien valitukset syrjinnästä siten oikeutettuja?
Might this violate European competition law, so that foreign care providers would be justified in objecting that they have suffered discrimination?
Miten asia liittyy Alankomaiden hoitovakuutuslakia koskevaan lähestymistapaan?
Might this have any bearing on the approach adopted in the Netherlands in connection with the Care Insurance Act?
Katsooko komissio, että tämän järjestelmän hyväksyttävyys olisi perustellumpaa Euroopan kilpailulainsäädännön näkökulmasta, jos laista poistetaan voitontavoittelua ja yritysmuotoisia vakuutuksenantajia koskevat lausekkeet?
Would the acceptability of the system in the light of European competition law be increased if the provisions concerning the objective of making a profit and concerning implementation by insurers operating commercially were to be deleted from the Act?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3831/05
WRITTEN QUESTION E-3831/05
Miten todennäköisenä komissio pitää, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin katsoo Alankomaiden hoitovakuutuksen, eritoten sen velvoitteiden, kuten hyväksymisvelvoitteen, tasaamisen sekä riskiin perustuvan valinnan, olevan yhteisön lainsäädännön vastaisia?
How likely does the Commission consider it that the Court of Justice of the EC might rule that the Dutch Care Insurance Act — particularly the obligations it imposes, including the obligation to accept new policy-holders, the equalisation contribution and the ban on risk selection — violates Community law?
Voiko Alankomaiden hallitus päättää julkisoikeudelliseen malliin perustuvan yksityisoikeudellisen hoitovakuutusjärjestelmän perustamisesta, jos laki todella rikkoo yhteisön lainsäädäntöä?
If the Act were indeed deemed to violate the Treaty, could the Netherlands Government then decide to replace a care insurance system governed by private law with a public model?
Jos voi, onko Alankomaiden hallituksen siinä tapauksessa maksettava korvauksia vakuutuksenantajille?
If so, would the Netherlands Government then have an obligation to pay compensation to insurers?
Jos hoitovakuutuksessa on alankomaalaisia (hoito)vakuutuksenantajia koskevia kielteisiä rajoituksia, miten ne voivat komission mukaan esittää valituksensa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen?
If Dutch insurers — particularly care insurers — encountered restrictions in the Care Insurance Act which might be unfavourable to them, how willing might the insurers be to put their objections to the Court of Justice of the EC?
Voiko komissio ilmoittaa täsmällisemmin, mikä oli mahdollista komission jäsenen Kroesin haastattelussa NRC Handelsbladille 5. lokakuuta 2005, onko Alankomaiden uusi järjestelmä "kestävä"?
Can the Commission indicate more precisely than was possible in the interview with Mrs N. Kroes published in NRC Handelsblad on 5 October 2005 whether the new Dutch system is ‘tenable’?
Katsooko komissio, että järjestelmää olisi mukautettava joidenkin vuosien kulutta, sillä se rajoittaa vapaita markkinoita muita aloja koskevaan EU:n lainsäädäntöön verrattuna?
Does the Commission expect the system to require alteration within a few years' time because, from the point of view of EU policy in other sectors, too many restrictions have been imposed on the free market?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3833/05
WRITTEN QUESTION E-3833/05
esittäjä(t): Eluned Morgan (PSE) ja Józef Pinior (PSE)
by Eluned Morgan (PSE) and Józef Pinior (PSE)
Aihe: Työntekijöiden hyväksikäyttö
Subject: Exploitation of workers
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3834/05
WRITTEN QUESTION E-3834/05
Ottaen huomioon palveludirektiivin sekä työntekijöiden liikkuvuutta koskevan laajemman periaatteen, onko komissio harkinnut työntekijöiden vähimmäissosiaaliturvan yhdenmukaistamista?
In the light of the Services Directive and the wider principle of worker mobility, has the Commission given thought to harmonising minimum social protection for workers?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3838/05
WRITTEN QUESTION E-3838/05
Aihe: Kiinan kanssa käytävät kahdenkeskiset maatalousneuvottelut
Subject: Bilateral negotiations with China in the agrarian sector
Maataloudesta vastaava komission jäsen on päättänyt aloittaa Kiinan kanssa neuvottelut maataloustuotteiden kaupasta.
The Commissioner for Agriculture has decided to begin talks on agricultural trade with China.
Kiinasta tuotujen alkutuotannon tuotteiden määrä EU:n koko maataloustuotteiden tuonnista on ollut tähän asti vain 2,8 prosenttia.
Hitherto, Chinese basic products have accounted for only 2.8 % of the EU's total agricultural imports.
Tästä osuudesta 85 prosenttia on kuitenkin ollut hedelmiä, vihanneksia, puuvillaa ja tupakkaa, ja juuri näillä sektoreilla on ollut monia vaikeuksia mukautua yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksiin.
Even so, 85 % of the imports in question are fruit and vegetables, cotton and tobacco, all of which sectors are already facing difficulties in terms of the CAP-dictated process of adaptation and reform.
valkosipulista ja herkkusienistä syntynyt kauppakiista muodostaa ennakkotapauksen, joka on syytä ottaa huomioon ennen kahdenkeskisten neuvottelujen aloittamista Kiinan kanssa; —
the dispute over garlic and mushrooms constitutes a precedent to be borne in mine when tackling any bilateral negotiations with China; —
jopa komissio tunnustaa, että EU:n ja Kiinan kauppatase on Euroopan maille yhä alijäämäinen, etenkin hedelmä- ja vihannesalalla.
the Commission itself acknowledges that as far as European countries are concerned, the EU‑China trade balance remains negative, particularly with regard to fruit and vegetables;
Voisiko komissio antaa yksityiskohtaisen selostuksen Kiinan kanssa käytävistä kahdenkeskisistä neuvotteluista ja sen kanssa laadittavista sopimuksista?
Could the Commission provide details of the terms in which it intends to approach the bilateral negotiations and agreements with China which it has announced?
Kestääkö hedelmä- ja vihannesala komission mielestä sen, että markkinat avautuisivat vielä entisestään kiinalaistuotteille, kun se jo nytkin on EU:n ulkopuolisista maista tuotujen maataloustuotteiden paineen alla?
Does the Commission believe that the European fruit and vegetables sector can cope with further opening-up of the market to products from China given that the sector is already under heavy pressure from agricultural products imported from third countries?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3839/05
WRITTEN QUESTION E-3839/05
Lintuinfluenssan aiheuttaja on virus, joka iskee pääasiassa lintuihin ja siipikarjaan, mutta voi joissakin tapauksissa tarttua myös ihmisiin.
Bird flu is caused by a virus which mainly attacks birds and poultry, but which in certain cases can also be transmitted to humans.