natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Syyrian tilanne on käymässä yhä vakavammaksi, sillä Damaskoksessa maan hallituksen turvallisuusjoukkojen toteuttamat toimet hallituksen vastaisen kapinan tukahduttamiseksi ovat aiheuttaneet jo yli 500 siviilin kuoleman ja tuhansien ihmisten paon kohti Libanonia.
The situation in Syria is becoming ever more alarming: the clampdown by the Syrian security forces on anti-government protests has resulted in more than 500 civilians deaths and caused thousands to flee to Lebanon.
Armeijan panssarien kontrolloimasta ja piirittämästä Daraan kaupungista on tullut Bashar al‑Assadin johtaman syyrialaisen hallinnon poliisi- ja asevoimien väkivaltainen, veristen sortotoimien keskus, jota on vastassa vapaudesta ja oikeuksista mieltään osoittavat maan kansalaiset.
The city of Daraa, now under the control of army tanks, has become the epicentre of the brutal wave of police and military repression unleashed by Bashar Al-Assad on ordinary Syrians demonstrating in support of democracy and human rights.
Kun otetaan huomioon tämä tilanne, joka kokoaa yhteen lähihistoriassa ennennäkemättömän, puolustuskyvyttömien siviilien varsinaisen joukkomurhan merkit, komissiolta kysytään seuraavaa: —
In view of this situation, which is taking on the proportions of a massacre of defenceless civilians such as has rarely been seen in recent times, would the Council say: —
Edellyttävätkö alueella käynnissä olevat vakavat tukahduttamistoimenpiteet kansainvälisen yhteisön pikaista toimimista maan kansalaisten ja perusihmisoikeuksien puolustamiseksi antamatta tilaa sotilaallisille ratkaisuille? —
whether it would not agree that the serious acts of repression under way in the region call for urgent action by the international community to protect civilians and uphold fundamental rights without, however, resorting to military force; —
Mitä poliittisia, taloudellisia ja diplomaattisia painostusvälineitä komissio aikoo toteuttaa al-Assadin hallinnon veristen sortotoimenpiteiden pysäyttämiseksi sekä syyrialaisten kuten muiden kansalaisten sananvapauden ilmaisemisen takaamiseksi?
what political, economic and diplomatic pressure it intends to exert with a view to ensuring that the Assad regime halts the brutal cycle of repression and gives Syrians the same right to freedom of expression as other peoples have?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006192/2011
Question for written answer E-006192/2011
Aihe: Galileo-tulojen kohdentaminen EU:n talousarvioon
Subject: Crediting of Galileo revenue to the EU budget
Parlamentti on siten selvästi ilmoittanut aikeestaan täydentää EU:n talousarviota tulevaisuudessa muun muassa kohdentamalla eurooppalaisista tulleista, ympäristö- ja tiemaksuista saatavia tuloja EU:n talousarvioon.
Parliament has thereby clearly signalled its intention to top up the EU budget in future inter alia by crediting revenue from European tolls, environmental levies and road charging to the EU budget.
Onko neuvosto samaa mieltä PVV-puolueen kanssa siitä, että on törkeää ehdottaa EU:n talousarvion täydentämistä Galileo-sovelluksista saatavilla tuloilla, kun samalla jäsenvaltioita pyydetään maksamaan Galileo-hankkeen määrärahojen miljardien ylityksistä koituvat laskut?
Does the Council agree with the PVV that it is outrageous to propose to top up the EU budget with revenue from Galileo applications whilst at the same time asking the Member States to foot the bill for the billions in cost overruns for the Galileo project?
Onko neuvosto samaa mieltä PVV-puolueen kanssa siitä, että Galileoa ei pidä koskaan käyttää EU:n omien tulojen luomiseksi, vaan kaikki tulot pitäisi sijoittaa takaisin jäsenvaltioihin, jotka ovat maksaneet järjestelmästä?
Does the Council agree with the PVV that Galileo must never be used to generate own revenue for the EU, but that any revenue should be ploughed back into the Member States which have paid for the system?
Onko neuvosto samaa mieltä PVV-puolueen kanssa siitä, että eurooppalaisista tulleista, ympäristö- ja tiemaksuista saatavien tulojen kohdentaminen EU:n talousarvioon vastaa käytännössä eurooppalaista verotusta, ja sitä ei missään nimessä voida hyväksyä?
Does the Council agree with the PVV that crediting revenue from European tolls, environmental levies and road charging to the EU budget is tantamount to a European tax and is completely unacceptable?
Neuvosto katsoi 31. maaliskuuta 2011 antamissaan päätelmissä, että EU:n omistamina eurooppalaisina ohjelmina Galileoa ja Egnosia olisi edelleen rahoitettava EU:n talousarviosta ottaen huomioon laajamittaisten hankkeiden erityispiirteet, palvelujen julkinen luonne sekä se, että välittömät tulot eivät kata kustannuksia, tämän kuitenkaan vaikuttamatta tulevaisuudessa seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä tehtävään päätökseen, jossa otetaan huomioon vakauttamistoimet, joita jäsenvaltiot ovat toteuttamassa alijäämän ja velan saattamiseksi kestävämmälle uralle.
In its conclusions of 31 March 2011, the Council, without prejudice to the forthcoming decision on the next Multiannual Financial Framework (MFF) reflecting the consolidation efforts being made by Member States to bring deficit and debt onto a more sustainable path, considered that as Galileo and EGNOS are European programmes owned by the EU, they should continue to be financed from the EU budget, taking into account the specificities of large-scale projects, the public nature of the services, and the fact that direct revenues will not offset costs.
Se myös kehotti komissiota optimoimaan Galileon mahdolliset välittömät ja välilliset tulot.
It also urged the Commission to optimise Galileo's potential direct and indirect revenues.
Olisi muistettava, että komissio esitti uutta monivuotista rahoituskehystä koskevan säädösehdotuksensa 29. kesäkuuta 2011.
It should be recalled that the Commission presented its legislative proposal for the new MFF on 29 June 2011.
Tämä sisälsi ehdotuksen Galileo-ohjelman seuraavien vaiheiden rahoittamiseksi.
This included a proposal for the financing of the next phases of the Galileo programme.
Komission ehdotusta uudeksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi tarkastellaan parhaillaan neuvostossa.
The Commission proposal for the new MFF is being examined within the Council.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006193/2011
Question for written answer E-006193/2011
Onko komissio samaa mieltä PVV-puolueen kanssa siitä, että on törkeää ehdottaa EU:n talousarvion täydentämistä Galileo-sovelluksista saatavilla tuloilla, kun samalla jäsenvaltioita pyydetään maksamaan Galileo-hankkeen määrärahojen miljardien ylityksistä koituvat laskut?
Does the Commission agree with the PVV that it is outrageous to propose to top up the EU budget with revenue from Galileo applications whilst at the same time asking the Member States to foot the bill for the billions in cost overruns for the Galileo project?
Onko komissio samaa mieltä PVV-puolueen kanssa siitä, että Galileoa ei pidä koskaan käyttää EU:n omien tulojen luomiseksi, vaan kaikki tulot pitäisi sijoittaa takaisin jäsenvaltioihin, jotka ovat maksaneet järjestelmästä?
Does the Commission agree with the PVV that Galileo must never be used to generate own revenue for the EU, but that any revenue should be ploughed back into the Member States which have paid for the system?
Onko komissio samaa mieltä PVV-puolueen kanssa siitä, että eurooppalaisista tulleista, ympäristö- ja tiemaksuista saatavien tulojen kohdentaminen EU:n talousarvioon vastaa käytännössä eurooppalaista verotusta, ja sitä ei missään nimessä voida hyväksyä?
Does the Commission agree with the PVV that crediting revenue from European tolls, environmental levies and road charging to the EU budget is tantamount to a European tax and is completely unacceptable?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006194/2011
Question for written answer E-006194/2011
Aihe: Jäsenvaltioiden toteuttamien uhkapeliriippuvuuden torjumista koskevien ennalta ehkäisevien toimien yhteensovittaminen
Subject: Coordination of preventive measures taken by Member States to deal with problem gambling
Uhkapeliriippuvuudella on yleensä tuhoisat vaikutukset peliriippuvuudesta kärsivien yksityiselämään ja sosiaaliseen elämään sekä äärimmäisen turmiolliset vaikutukset heidän lähipiirinsä elämään.
Problem gambling often has a disastrous impact on the personal and social lives of the individuals concerned, as well as extremely unpleasant repercussions for those close to them.
Raportissa ”Problem gambling in Europe: An overview” Professori Mark Griffithsin (Kansainvälinen uhkapelien tutkimusyksikkö, Nottingham, Trentin yliopisto) raportti ”Problem gambling in Europe”, huhtikuu 2009. uhkapeliriippuvuuden todetaan koskettavan noin 0,5–2 prosenttia Euroopan unionin jäsenvaltioiden väestöstä.
According to the report ‘Problem gambling in Europe: An overview’ ‘Problem gambling in Europe’: Report by Professor Mark Griffiths, International Gaming Research Unit, Nottingham Trent University (April 2009). , between 0.5 % and 2 % of the EU population suffers from a gambling addiction.
Kun tiedetään, että peliriippuvuudesta kärsivän toiminta vahingoittaa myös hänen lähipiiriään, ongelma koskee merkittävää osaa Euroopan väestöstä.
Given that problem gamblers' behaviour also has an impact on those around them, it is safe to say that a significant proportion of the EU population is affected by this phenomenon.
Muutamissa jäsenvaltioissa on peliriippuvuudesta kärsivien ja heidän läheistensä auttamiseksi kehitetty niin sanottu mustan listan järjestelmä, jolla estetään peliriippuvaisten pääsy ”koville” pelisivustoille heidän itsensä tai heidän läheistensä pyynnöstä.
In order to protect problem gamblers and those close to them, some Member States have implemented a ‘black list’ system, whereby problem gamblers can be barred from entering gambling establishments, at their own request or at the request of their family.
Kieltoa voidaan soveltaa kaikkialla kyseisen maan alueella.
The gambler is then denied access to all such establishments in the Member State concerned.
Kun otetaan kuitenkin huomioon pienissä maissa tai rajat ylittävillä alueilla asuvien pelaajien maantieteellinen asema, kyseiset toimet tuskin purevat, sillä ne on helppo kiertää menemällä naapurimaan pelipaikkaan.
However, such measures are hardly effective when it comes to gamblers living in small countries or border regions who can easily circumvent the ban by visiting gambling establishments in neighbouring Member States.
Voisiko komissio ilmoittaa, missä jäsenvaltioissa on tähän mennessä otettu käyttöön peliriippuvuudesta kärsivien mustan listan järjestelmä?
Can the Commission indicate which Member States have to date implemented a black list system of this kind for problem gamblers?
Voisiko komissio ilmoittaa niin ikään, mitä jäsenvaltioiden välisiä koordinointitoimia asiassa on parhaillaan käynnissä?
What work is currently being done to coordinate efforts by Member States in this area?
Voisiko komissio kertoa myös, harkitaanko nyt sellaisen kaikissa jäsenvaltioissa voimassa olevan EU:n mustan listan järjestelmän tai sellaisen vastavuoroisen tunnustamisen järjestelmän käyttöönottoa, jonka avulla jossakin jäsenvaltiossa mustalle listalle joutuneiden henkilöiden tiedot voidaan välittää muille jäsenvaltioille?
Are there plans to implement an EU‑wide ‘black list’ system or a mutual recognition system whereby information about an addition to the black list in one country can be shared with other Member States?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006195/2011
Question for written answer E-006195/2011
Aihe: Kala- ja äyriäisruokien ympäristömerkkien uudistustarve
Subject: Need to reform seafood ecolabels
ENDS Europe -ympäristöuutispalvelu kertoi 5. toukokuuta 2011 Food and Water Europe ‑kuluttajajärjestön raportista http://www.foodandwaterwatch.org/tools-and-resources/de-coding-seafood-eco-labels-europe/ , jossa väitetään, että monet vapaaehtoisista kala- ja äyriäisruoille kehitetyistä ympäristömerkeistä ovat harhaanjohtavia.
A report by consumer group Food and Water Europe http://www.foodandwaterwatch.org/tools-and-resources/de-coding-seafood-eco-labels-europe/ , publicised by the environmental news service ENDS Europe on 5 May 2011, argues that many of the voluntary ecolabels developed for seafood products are misleading.
Raportissa todetaan, että joitakin ympäristömerkkejä on annettu taloudellisissa vaikeuksissa oleville kalatalouksille yrityksenä rohkaista niitä parempaan hallintoon, mutta merkit eivät anna kuluttajille tarpeeksi tietoa yksittäisistä tuotteista.
It concludes that some ecolabels certify struggling fisheries in the hope of encouraging better management but do not tell consumers about the status of individual products, while others certify fish that are caught to feed farmed species, and most fail to include carbon impacts.
Kuluttajajärjestö syyttää myös joitakin ympäristömerkkejä siitä, että ne perustuvat ensisijaisesti liiketoimintaan.
The group also accuses some ecolabels of being primarily commercial ventures.
Järjestö haluaa komission uudistavan kalojen ympäristömerkintöjä, jotta kuluttajat saisivat parempaa tietoa ja jotta elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) asiaankuuluvat suositukset voitaisiin panna täytäntöön.
It wants the Commission to reform fish labelling in order to ensure that consumers are properly informed and to enforce the relevant Food and Agriculture Organisation (FAO) guidelines.
Onko komissio samaa mieltä edellä esitetyistä päätelmistä?
Does the Commission share the above conclusions?
Mitä komissio aikoo tehdä varmistaakseen, että kala- ja äyriäisruokien ympäristömerkit olisivat uskottavia?
What does it intend to do to ensure that seafood ecolabels are credible?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006196/2011
Question for written answer E-006196/2011
Aihe: Ehdotus uudeksi lähestymistavaksi typen käyttöön
Subject: Call for new approach to nitrogen management
ENDS Europe Daily kertoi 11. huhtikuuta 2011, että hiljattain on tehty laaja arviointi nykyisistä typen käytön käytännöistä Euroopassa http://www.nine-esf.org/ENA-Book .
As reported in the ENDS Europe Daily of 11 April 2011, a major assessment of existing European policies http://www.nine-esf.org/ENA-Book has been recently concluded on the management of nitrogen.
Arvioinnin mukaan EU:n pitäisi ottaa yhtenäinen lähestymistapa typen käyttöön, kun otetaan huomioon kielteisten ympäristövaikutusten sarja, joka aiheutuu reaktiivisen typen (Nr) käytöstä lannoitteena maataloudessa.
According to this assessment, the EU should take an integrated approach to nitrogen management, given the ‘cascade’ of adverse environmental impacts caused by the use of reactive nitrogen (Nr) as a fertiliser in agriculture.
Nr:n ongelma on typen kierron monimutkaisuus, mikä tarkoittaa, että ”tieteellinen tutkimustieto on hajanaista ja keskittynyt yksittäisiin osa-alueisiin”.
The problem with Nr is the complexity of the nitrogen cycle, which means that ‘scientific understanding has become scattered and focused on individual sectors’.
Tämän seurauksena nykyiset käytännöt ovat erittäin hajanaisia.
As a result existing policies are extremely fragmented.
Arviointi suosittaa seitsemää keskeistä toimea typen aiheuttaman saastumisen vähentämiseksi.
The assessment recommends seven key actions for reducing pollution from nitrogen.
Toimiin lukeutuvat typen käytön tehostaminen kasvituotannossa, typen kierrättäminen jätevesijärjestelmistä ja lihan, erityisesti naudanlihan, kulutuksen vähentäminen.
These include improving nitrogen use efficiency in crop production, recycling nitrogen from waste water systems and lowering meat consumption, particularly beef.
Kirjoittajat ehdottavat uuden kansainvälisen sopimuksen laatimista, joka keskittyisi nimenomaan typpeen.
The authors suggest creating a new international treaty, focusing explicitly on nitrogen.
He suosittelevat myös, että tutkimusohjelmia tulisi priorisoida, jotta ne ”tarjoaisivat tietoa ja malleja, jotka tukisivat tulevia neuvotteluja ja käytäntöjä”.
It is also recommended that research programmes should be prioritised, ‘providing data and models that can underpin future negotiations and policies’.
Kirjoittajat havaitsivat, että typen aiheuttaman saastumisen ympäristökustannukset ylittivät Nr:n käytön taloudelliset hyödyt maataloudessa.
Authors found that the environmental costs of nitrogen pollution outweigh the economic benefits of Nr use in agriculture.
Kustannusten arvioidaan olevan 70–320 miljardia euroa vuodessa.
Costs are estimated at EUR 70-320 billion annually.
Nr-päästöjen vähentämiseen tällä alalla tähtäävillä toimenpiteillä, kuten päästökattodirektiivillä, on ollut vain rajallisesti vaikutusta.
Policies to reduce Nr emissions in this sector, such as the National Emissions Ceilings (NEC) Directive, have had a limited impact.
Kirjoittajien mukaan tulevia uudistuksia tehdään vain, jos Eurooppa omaksuu yhtenäisen lähestymistavan ongelmaan.
Further improvements will only be made if Europe takes an integrated approach to the problem, authors say.
Kuinka komissio aikoo toimia tutkimuksessa esitettyjen havaintojen ja suositusten suhteen?
How does the Commission intend to follow-up to the above findings and recommendations of this study?
Harkitseeko se kunnianhimoisempien tavoitteiden ja tehokkaampien käytäntöjen käyttöön ottamista kuin mitä on esitetty päästökattodirektiivissä?
Will it consider introducing more ambitious targets and effective policies than the ones established through the directive on National Emission Ceilings?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006197/2011
Question for written answer E-006197/2011
Aihe: Maaperän häviäminen
Subject: Loss of soil
Itävallan ympäristöviraston viimeaikaisen raportin http://ec.europa.eu/environment/soil/pdf/sealing/Soil%20sealing%20-%20Final%20Report.pdf mukaan Euroopassa häviää joka vuosi maaperää Berliinin kaupungin aluetta suuremman alueen verran kaupunkirakentamisen ja liikenneinfrastruktuurin tieltä.
According to a recent report by the Austrian environment agency http://ec.europa.eu/environment/soil/pdf/sealing/Soil%20sealing%20-%20Final%20Report.pdf , every year soil covering an area larger than the German city of Berlin is lost to urban development and transport infrastructure across Europe.
Tämä uhkaa viljelykelpoisen maaperän ja pohjaveden riittävyyttä tulevaisuudessa.
This threatens future supplies of fertile soil and groundwater.
Maaperän sulkeminen rakentamalla voi raportin laatijoiden mukaan lisätä myös tulvariskejä ja nostaa paikallista lämpötilaa.
It can also increase flood risk and local air temperatures, say the authors.
Raportissa suositellaan tähän ongelmaan puuttuvaa lähestymistapaa, joka perustuu kolmeen keinoon: ehkäisyyn, rajoittamiseen ja korvaamiseen.
The report recommends a three-tier approach to soil sealing based on prevention, limitation and compensation.
Ehkäisyyn ja korvaamiseen liittyviä ehdotuksia ovat raportissa maankäytön parantaminen ja maaperän hävittämiseen kannustavien avustusten poistaminen, läpäisevien pintojen käyttäminen perinteisen asfaltin tai sementin sijaan ja vihreiden kattojen lisääminen.
With regard to the first two of these, the report includes better spatial planning and the removal of subsidies that actively encourage soil loss, the use of permeable surfaces instead of conventional asphalt or cement and the spread of green roofs.
Sellaisissa tapauksissa, joissa rakentamista ei voi estää, suositellaan, että maaperän hävittämistä kompensoidaan esimerkiksi valtiolle maksettavilla korvauksilla.
Where development cannot be prevented, the report recommends soil losses should be offset, e.g. through payments to the government.
Tarvitaan Euroopan unionin laajuisia toimia, jotta voidaan hillitä maaperän sulkemista rakentamalla kasvun ja kehityksen siitä kärsimättä.
EU‑wide action will be needed to break the link between growth and soil sealing.
Maaperän hävittämiseen tulisi puuttua kaikessa aluepolitiikassa ja Euroopan unionin rakennerahastojen varojen jakamisessa.
Soil loss should be considered in any sectoral policies and in the distribution of EU structural funds.
Komissio on vastannut, että raportin tiedot otetaan huomioon Euroopan unionin maaperän sulkemista rakentamisella koskevissa ohjeissa, jotka suunnataan kansallisille viranomaisille sekä alue- ja paikallisviranomaisille ja joiden on tarkoitus valmistua ensi vuonna.
The Commission has responded that the report's findings will be fed into EU guidance on soil sealing for national, regional and local authorities due to be finalised next year.
Aikooko komissio ryhtyä joihinkin toimiin sitovien toimenpiteiden aikaansaamiseksi?
Is the Commission going to plan any action with a view to introducing binding measures?
Miten se aikoo voittaa jäsenvaltioiden vastustuksen tässä asiassa?
How does it plan to curb the resistance of Member States in this area?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006198/2011
Question for written answer E-006198/2011
Aihe: Kysynnän luominen uusiomateriaaleille
Subject: Creation of demand for recyclates
ENDS:n 26. toukokuuta 2011 http://www.endseurope.com/26366/call-for-europe-to-create-demand-for-recyclates?referrer=bulletin&DCMP=EMC-ENDS-EUROPE-DAILY julkaistun numeron mukaan Peter Kurth, Euroopan jäteteollisuuden järjestön FEAD:n puheenjohtaja, toteaa, että ”EU:n olisi tehokkaammin kannustettava kierrätettyjen materiaalien kysyntää.
According to ENDS of 26 May 2011 http://www.endseurope.com/26366/call-for-europe-to-create-demand-for-recyclates?referrer=bulletin&DCMP=EMC-ENDS-EUROPE-DAILY , Peter Kurth, head of the European waste industry association FEAD, stated that ‘the EU should do more to stimulate demand for recycled materials.
Tämä voitaisiin tehdä ympäristöä säästävien julkisten hankintojen (GPP) http://www.endseurope.com/24389 vaatimusten mukaisesti tai vaatimalla tiettyjä teollisuudenaloja käyttämään tietty määrä kierrätettyjä materiaaleja.”
This could be done through green public procurement (GPP) http://www.endseurope.com/24389 standards or by requiring particular industries to use certain amounts of recycled material’.
Hän korosti myös yhtenäisten vaatimusten http://www.endseurope.com/25965 tarvetta kierrätetyille materiaaleille.
He also stressed the need for harmonised standards http://www.endseurope.com/25965 for recycled materials.
Hän toteaa edelleen, että ”joka vuosi EU:ssa heitetään pois kierrätettäviä materiaaleja yli 5 miljardin euron arvosta, mikä johtaa 148 miljoonan tonnin tarpeettomiin hiilidioksidipäästöihin. (…) Materiaalin kierrättäminen synnyttäisi satojatuhansia työpaikkoja.”
He further said that ‘recyclable materials worth more than EUR 5bn are thrown away in the EU each year, resulting in 148 million tonnes of unnecessary carbon dioxide emissions. (…) Recycling that material would create hundreds of thousands of jobs’.
Kurth toisti myös aiemmat kehotuksensa http://www.endseurope.com/25647 ”yksityisten jätealan toimijoiden tasapuolisesta pääsystä kierrätysmarkkinoille.
Mr Kurth also repeated earlier calls http://www.endseurope.com/25647 for ‘fair access to the recycling market for private waste operators.
Tämä synnyttäisi uusia innovaatioita.
This would drive more innovation.
Kierrätyksen alalla edistyneimmät jäsenvaltiot ovat käyttäneet eri lähestymistapojen yhdistelmää. (…) Yhdyskuntajätteen kohdalla parhaat tulokset saadaan kaatopaikkakiellolla yhdistettynä kaatopaikkojen ja polttamisen verotukseen, jätteen syntypaikalla tapahtuvalla erottelulla ja kunnianhimoisilla kierrätystavoitteilla.”
The Member States that have made the most progress on recycling have used a mixture of approaches. (…) In the case of municipal waste, landfill bans combined with taxes on landfill and incineration, separation of waste at source and ambitious recycling targets have the best results’.
Aikooko komissio ottaa käyttöön lisätoimia sen varmistamiseksi, että tietyt teollisuudenalat käyttäisivät enemmän kierrätettyä materiaalia esimerkiksi uusien ympäristöä säästävien julkisten hankintojen vaatimuksien kautta?
Does the Commission intend to adopt further measures or actions to ensure that particular industries use an increased amount of recycled material, e.g. through new standards of green public procurement?
Miten komissio aikoo edistää yksityisten jätealan toimijoiden tasapuolista pääsyä kierrätysmarkkinoille ja synnyttää siten uusia innovaatioita?
How does the Commission plan to increase fair access to the recycling market for private waste operators thus driving more innovation?