natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vaikka komission on ilmoittanut, että se rahoittaa tiettyjä hankkeita, mutta ei kansalaisjärjestöjä, mihin raja vedetään?
While the Commission has stated that it funds specific projects and not NGOs, where is the line drawn?
Miten se voi perustella tuen myöntämisen kansalaisjärjestöille, jotka tarjoavat moraalista tukea kansainvälisille terroristiryhmille, myös EU:n kieltämälle Hamasille, ja toimia vastoin Lähi-itää koskevia EU:n keskeisiä kantoja, kuten kahden valtion ratkaisua?
How can it justify providing funds to NGOs which offer moral support to international terrorist groups, including Hamas which is banned by the EU, and speak out against core EU positions on the Middle East such as the two-state solution?
Voiko komissio taata, että kun se myöntää rahoitusta tuleville hankkeille, se ei anna tukea kansalaisjärjestöille, joilla on tällaisia näkemyksiä ja jotka tukevat tällaisia kantoja?
Can the Commission provide guarantees that, when allocating funding for future projects, it will not provide grants to NGOs which hold such views and support such positions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1425/10
WRITTEN QUESTION E-1425/10
Aihe: EU:n rahoitus ja Palestiinan avoimuusraportin suositukset
Subject: EU funding and the recommendations of the Transparency Palestine report
Coalition for Accountability and Integrity (AMAN) -järjestön joulukuussa 2009 julkaisemassa raportissa suositeltiin kansallisen yhtenäisyyden järjestelmän kehittämistä palestiinalaisalueilla seuraavasti: 1.
A December 2009 report from the ‘Coalition for Accountability and Integrity — AMAN’ included in its recommendations for developing the national integrity system in the Palestinian territories the following points: 1.
Ulkomaanavun ja tukien käsittelymekanismit on tarkistettava.
‘The mechanisms for handling foreign aid and grants must be reviewed’.
Rahoitusuudistuksella on lopetettava julkisten varojen haaskaaminen ja väärinkäyttö ja laitettava piste hallituksen virkamiesten tapaan pitää julkista rahaa erioikeutena tai omana omaisuutenaan.
‘Financial reform must eliminate the squandering and misuse of public funds, putting an end to the culture of government officials treating public money as a privilege or their private property’.
Onko komissio tietoinen raportista ja sen suosituksista?
Is the Commission aware of this report and its recommendations?
Vaikuttavatko raportin suositukset EU:n palestiinalaisalueiden rahoitukseen ja sen valvontaan?
Will the recommendations made in the report impact on the nature and financial controls of EU funding in the Palestinian territories?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1426/10
WRITTEN QUESTION E-1426/10
Aihe: Espanjalaisyritys Unión Fenosaan liitetyt murhat
Subject: Assassinations connected to the Spanish company Unión Fenosa
Viime kuussa kaksi espanjalaista kansalaisjärjestöä IEPALA (Instituto de Estudios Políticos para América Latina y África) ja AIETI (Asociación de Investigación y Especialización sobre Temas Iberoamericanas) lähettivät kirjeen CIFCAn (Iniciativa de Copenhague para Centroamérica y México) puolesta Espanjan pääministerille José Zapaterolle ja vaativat häntä ryhtymään toimiin Unión Fenosaan, espanjalaiseen kaasu- ja sähköyhtiöön, liitettyjen murhien seurauksena.
Last month, two Spanish NGOs, IEPALA (Instituto de Estudios Políticos para América Latina y África) and AIETI (Asociación de Investigación y Especialización sobre Temas Iberoamericanas), sent a letter on behalf of CIFCA (Iniciativa de Copenhague para Centroamérica y México), to the Spanish Prime Minister, Mr José Zapatero, urging him to take action in the wake of assassinations connected to Unión Fenosa, a Spanish gas and electricity company.
Lokakuun 25. päivänä 2009 Víctor Gálvez ammuttiin kuoliaaksi keskellä päivää, kun hän oli lähdössä töistä.
On 25 October 2009, Víctor Gálvez was shot dead in broad daylight as he was leaving work.
Gálvez oli guatemalalainen ammattiliiton johtaja, joka johti yllytystä DEOCSAa, Unión Fenosan paikallista tytäryhtiötä, vastaan sen syyllistyttyä työvoimaa koskeviin rikkomuksiin.
Gálvez was a Guatemalan trade union leader who led the agitation against labour violations committed by DEOCSA, a local subsidiary of Unión Fenosa.
Alle kolme kuukautta Gálvezin kuoleman jälkeen, 13. tammikuuta 2010, Guatemalassa sattui toinenkin murha, jossa surmansa sai yksi sen yhteisön johtajista, Evelinda Ramírez Reyes.
Less than three months after Gálvez’s death, on 13 January 2010, Guatemala saw yet another assassination of one of its community leaders, Evelinda Ramírez Reyes.
Nämä murhat ovat törkeä ihmisoikeuksien loukkaus ja osuvat suoraan Guatemalan yhteiskunnan ytimeen, jonka rakenne on jo uhattu maan sosiaalisen yhteenkuuluvuuden puutteen vuoksi.
These murders represent gross human rights abuses and strike at the heart of Guatemalan society, whose fabric is already threatened by the country’s lack of social cohesion.
Guatemalan maakohtaisessa strategia-asiakirjassa vuosiksi 2007–2013 komissio panee merkille tämän ongelman ja nimeää sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja ihmisten turvallisuuden yhdeksi niistä aloista, joilla tarvitaan EU:n toimia.
In the Guatemala Country Strategy Paper (CSP) for 2007 to 2013, the Commission notes this problem, naming social cohesion and human security as one of the sectors for EU intervention.
Lisäksi strategia-asiakirjassa nimetään ihmisoikeudet yhdeksi monialaisista aiheista, jotka on otettava huomioon koko strategia-asiakirjan täytäntöönpanon ajan.
Furthermore, the CSP names human rights as one of the cross-cutting themes that will be mainstreamed throughout its implementation.
Kun otetaan huomioon se, että komissio on tuonut julki sitoumuksensa parantaa Guatemalan ihmisoikeustilannetta, mihin konkreettisiin toimiin se aikoo ryhtyä Gálvezin ja Ramírezin kuolemantapausten jälkimainingeissa?
Given the Commission’s manifest commitment to improving Guatemala’s human rights situation, what concrete actions will it take in the aftermath of Gálvez’s and Ramírez’s deaths?
YK:n pääsihteerin ihmisoikeuksista, monikansallisista yhtiöistä ja liikeyrityksistä vastaavan erityisedustajan John Ruggien mukaan emoyhtiöiden alkuperämaat ovat vastuussa sen varmistamisesta, että ulkomailla toimivat tytäryhtiöt osoittavat kunnioitusta ihmisoikeuksia kohtaan.
According to John Ruggie, the UN Special Representative of the Secretary General on human rights and transnational corporations, parent companies’ countries of origin are responsible for ensuring that subsidiaries abroad demonstrate respect for human rights.
Aikooko komissio näin ollen velvoittaa Espanjan hallituksen a) vaatimaan perusteellisen tutkimuksen tekemistä näistä murhista ja b) vaatimaan, että nämä rikokset viedään Guatemalan ihmisoikeustuomioistuimen käsiteltäväksi?
How, then, will the Commission compel the Spanish Government to a) press for a thorough investigation of these assassinations, and b) urge that the crimes be brought before Guatemala’s Court of Human Rights?
Lopuksi kysytään, aikooko komissio varata yhtään Guatemalalle vuosiksi 2007–2013 myönnetyistä 135 miljoonasta eurosta sen varmistamiseen, että Gálvezin ja Ramírezin kaltaisten yhteisöaktivistien oikeuksia suojellaan tulevaisuudessa voimakkaasti?
Finally, will the Commission earmark any of the EUR 135 million allocated for Guatemala for 2007 to 2013 towards making sure that the rights of community activists, such as Gálvez and Ramírez, enjoy ample protection in the future?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1427/10
WRITTEN QUESTION E-1427/10
Aihe: Joukkomurha kolumbialaisessa San José de Apartadó ‑rauhanyhteisössä
Subject: Massacre in Colombia's Peace Community of San José de Apartadó
Helmikuussa 2005 Kolumbian armeijan ja Kolumbian yhdistyneiden itsepuolustusjoukkojen puolisotilaallisen ryhmän jäseniä tunkeutui San José de Apartadó ‑rauhanyhteisöön ja murhasi raa'asti viisi aikuista ja kolme lasta.
In February 2005, members of the Colombian army and the paramilitary group United Self-Defence Forces of Colombia entered the Peace Community of San José de Apartadó and brutally massacred five adults and three children.
Rauhanyhteisön perustivat vuonna 1997 kyläläiset, jotka julistivat olevansa puolueettomia Kolumbian aseellisessa selkkauksessa.
The Peace Community was formed in 1997 by villagers declaring themselves to be neutral in the Colombian armed conflict.
Joulukuussa 2009 kymmenen sotilasta oli Kolumbian kansallisessa ihmisoikeusyksikössä syytettynä osallistumisesta joukkomurhaan.
In December 2009, 10 soldiers were tried before Colombia's National Human Rights Unit for their participation in the massacre.
Sen lisäksi, että oikeudenkäynnissä annetuissa todistajanlausunnoissa vahvistettiin, että Kolumbian armeija oli toteuttanut verilöylyn yhdessä puolisotilaallisten joukkojen kanssa, niissä paljastettiin järkyttäviä yksityiskohtia, jotka liittyvät kahden pienen lapsen, oletettavasti 5‑vuotiaan Natalian ja 18 kuukautta vanhan Santiagon, tappamiseen.
Apart from confirming that the bloodshed had been carried out by the Colombian army in concert with paramilitaries, the trial's testimonies revealed shocking details surrounding the killing of two small children, presumed to be Natalia, 5-years old, and Santiago, 18-months old.
Puolisotilaallisten joukkojen entisen jäsenen, Henry de Jésus Palominon, todistajanlausunnon mukaan Kolumbian armeijan majuri määräsi kaksi puolisotilaallisten joukkojen jäsentä tappamaan lapset sen jälkeen, kun näiden vanhemmat oli hakattu kuoliaiksi iskemällä heitä machete-veitsillä, koska hänen mukaansa lapset aiheuttaisivat myöhemmin ongelmia.
According to the testimony of Henry de Jesús Palomino, an ex-paramilitary, a major from the Colombian army ordered two paramilitaries to kill the small children after their parents had been hacked to death by machete blows, insisting they would cause problems later on.
San José de Apartadón joukkomurha on jälleen uusi esimerkki törkeistä ihmisoikeusrikkomuksista, joiden kohteena Kolumbian kansalaisyhteiskunta säännöllisesti on.
The San José de Apartadó massacre is yet another example of the gross human rights abuses to which Colombian civil society is regularly subjected.
Sen lisäksi, että rauhanyhteisö on kärsinyt jäsentensä henkien menetyksistä, se on myös vaarassa siksi, että sitä syytetään toimimisesta turvapaikkana FARCin sisseille − väite, jolle ei ole mitään perusteita.
The Peace Community has not only suffered from the human loss of its members but has been further endangered by accusations that it serves as a haven for FARC guerrillas — a claim for which there is no evidence.
Vuonna 2007, kuten komission Kolumbiaa koskevassa maakohtaisessa strategia-asiakirjassa todettiin, Euroopan yhteisö osoitti kaudeksi 2007−2013 Kolumbialle 160 miljoonaa euroa tukeen, jossa komission mukaan keskityttäisiin rauhaan ja vakauteen, oikeusvaltion periaatteeseen, oikeuteen ja ihmisoikeuksiin.
In 2007, as stated in the Commission's Colombia Country Strategy Paper (CSP), the European Community earmarked EUR 160 million for Colombia for the period from 2007 to 2013, assistance that, according to the Commission, would concentrate on peace and stability, rule of law, justice and human rights.
Samassa strategia-asiakirjassa komissio päätti tarjota apua Kolumbian väkivallan uhreille ja katsoi, että se on ”moraalinen ja humanitaarinen velvollisuus”.
In the same CSP, the Commission resolved to provide assistance to Colombia’s victims of violence, deeming it to be ‘a moral and humanitarian obligation’.
Yksi tämän tuen tavoitteista on ”tuen tarjoaminen yhteisöille, joihin sisäinen selkkaus on vaikuttanut”.
One of the aims of this assistance is to ‘provide support for communities affected by the internal conflict’.
Koska EU on ilmoittanut sitoutuneensa rauhan, vakauden ja ihmisoikeuksien edistämiseen Kolumbiassa, mihin erityisiin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä tässä asiassa?
Given the EU’s stated commitment to promoting peace, stability, and human rights in Colombia, what specific measures does it plan to take in this matter?
Aikooko se osoittaa yhtään varatusta 160 miljoonasta eurosta avun tarjoamiseen San José de Apartadó ‑rauhanyhteisölle?
Will it allocate any of the earmarked EUR 160 million to providing assistance to the Peace Community of San José de Apartadó?
Jos se tekee niin, mihin erityisiin toimiin ja palveluihin raha käytetään?
If so, what specific activities and services will the money be used for?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1429/10
WRITTEN QUESTION E-1429/10
Aihe: Dunfermline Building Society -asuntorahasto
Subject: Dunfermline Building Society
Ovatko ne komission mielestä kohtuullisia ja välttämättömiä?
In the Commission's opinion, are these reasonable and necessary?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1430/10
WRITTEN QUESTION E-1430/10
2. mitä komissio pitää taudin häviämisen raja-arvona (esimerkiksi vuonna 2009 EU27-alueella todettiin 49 tapausta: tarkoittaako se sitä, että tautia voidaan pitää hävitettynä?)
When the roadmap will be published? 2.
4. otetaanko suunnitelmassa huomioon selkärangan poistamisen ikärajan nostaminen
Will the roadmap consider reducing the material (especially mesentery fat) included in the SRM list? 4.
5. otetaanko suunnitelmassa huomioon karjan BSE-testauksen ikärajan nostaminen?
Will the roadmap consider raising the age at which the vertebral column is removed? 5.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1431/10
WRITTEN QUESTION E-1431/10
esittäjä(t): Damien Abad (PPE)
by Damien Abad (PPE)
Aihe: Rakennusalan käsityöläisten ja pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuus saada vakuutuksia innovaation ja ympäristöteknologian edistämiseksi unionissa
Subject: Access to insurance by small, medium and craft enterprises in the building sector to stimulate innovation and the promotion of eco-technologies in the European Union
Kaikki ovat yhtä mieltä siitä, että erityisesti pk-yrityksillä, mikroyrityksillä ja käsiteollisuusyrityksillä on rakennusalalla keskeinen tehtävä energiansäästön ja uusiutuvan energian kehitystoimissa.
Everyone agrees that the building industry and, in particular, SMEs, including micro-enterprises and craft enterprises, play a leading role in promoting energy savings and the development of renewable energies.
Tämän uuden tekniikan levittämistä haittaavat pk-yritysten ja mikroyritysten vakuutuksien saantia koskevat ongelmat, koska vakuutusala kieltäytyy vakuuttamasta tällaista uutta tekniikkaa.
However, uptake of the new technologies is being restricted by the difficulties encountered by very small firms — and SMEs in general — in obtaining insurance, as the insurance companies refuse to guarantee the new technologies in question.
Euroopan parlamentti on osallistunut vahvasti tähän asiaan, ja se on hyväksynyt budjettivaliokunnan ehdottaman budjettikohdan yhteisön rahoitusvälineen käyttämisestä.
The European Parliament became involved in this issue by voting for a budget line proposed by the Committee on Budgets to encourage the deployment of a Community financial instrument.
Tällä rahoitusvälineellä tarjotaan vakuutusyrityksille takeet edellä mainittujen riskien vähentämiseksi, ja pk-yrityksille, mikroyrityksille sekä käsiteollisuusyrityksille tarjotaan ilman lisäkustannuksia energiatehokkaita tuotteita koskevat tarvittavat takeet kansallisen lainsäädännön käytäntöjen mukaisesti.
This instrument would provide insurance companies with a guarantee so as to reduce the risks involved, thus enabling small and craft firms to offer, at no additional cost, the requisite guarantees relating to products in the eco-technology sector in line with national practice.
Komissio on antanut tässä asiassa yritysten yhteenliittymän tehtäväksi laatia tutkimus Euroopan rakennusalan vakuutusjärjestelmästä.
The Commission, meanwhile, has commissioned a consortium to produce a study on building insurance schemes in Europe.
Haluaisin budjettivaliokunnan jäsenenä kysyä näiden seikkojen vuoksi komissiolta seuraavaa: —
As a member of the Committee on Budgets, I should like the Commission to answer the following questions: —
Mitä toimia harkitaan tämän pilottihankkeen jatkuvuuden varmistamiseksi muun muassa pk‑yrityksiä tukevan aloitteen ja pienet ensin -periaatteen täytäntöönpanon yhteydessä? —
What possible scenarios does the Commission envisage to ensure the this pilot project is continued, particularly in connection with the introduction of the ‘Small Business Act’ and the ‘Think Small First’ principle? —
Voidaanko ottaa käyttöön vakuutusalan takuurahasto, johon käytetään muun muassa Euroopan investointirahaston hallinnoimia nykyisiä tai tulevia rahoitusvälineitä, jotta näihin tarpeisiin vastataan ja jotta pk-yritykset voivat jatkaa innovointityötään? —
Would it be possible to set up an insurance guarantee fund, using existing or prospective financial instruments managed by the European Investment Fund, to meet these needs and enable SMEs to apply creative solutions? —
Onko olemassa muita aloitteita tai rahoitusvälineitä, joita voidaan käyttää keskipitkällä aikavälillä innovaatioiden ja ympäristöteknologian kannustamiseksi EU:ssa, jotta pk-yritysten ja varsinkin mikroyritysten investointeja edistetään?
Do other initiatives or financial instruments exist which could be used in the medium term to encourage innovation and promote eco-technologies in the EU, particularly with a view to encouraging investment by SMEs in general, and very small firms in particular?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1433/10
WRITTEN QUESTION E-1433/10
Aihe: Graffitistit ja julkistaloudelle aiheutuvat vahingot
Subject: Graffiti artists and damage to public finances
Graffitistit eivät jätä rauhaan mitään, vaan historialliset ja taiteelliset muistomerkit, palatsit, julkiset liikennevälineet, vasta entisöityjen talojen julkisivut ja näyttötaulut kuuluvat spraypullolla tahraavien suosikkikohteisiin.
Graffiti artists stop at nothing: historical and artistic monuments, buildings, public transport, the facades of newly restored houses, signposts, etc. are all favourite targets of the paint sprayers.
Jotkut tahraajista, joita suppeat taidetta kritisoivat piirit tukevat, luulevat olevansa taiteilijoita ja pääsevänsä historiaan teoksillaan, joita ylivoimainen enemmistö ja ennen kaikkea tällä tavoin turmeltujen rakennusten osien omistajat tai niitä hallinnoivat pitävät kuitenkin rahvaanomaisina töherryksinä.
Some of them, backed by closed ‘art critic’ circles, consider themselves real artists and think they will enter the history books with their works, which most of the population — especially the owners or administrators of the buildings or objects thus defaced — consider to be vulgar daubings.
Viranomaiset ovat alkaneet reagoida tähän turmeltumiseen säätämällä lakeja, joissa tämä tahraaminen määritellään rikokseksi, ja määräämällä sakko- tai vankeusrangaistuksia aiheutetun vahingon vakavuuden mukaan.
The public authorities have begun to react to this degradation, both with laws classifying these defacements as offences and with financial penalties or prison sentences, according to the seriousness of the damage.
Nämä ”taiteelliset” toimet aiheuttavat varsin suurta vahinkoa, joka useimmiten jää julkisen talouden maksettavaksi.
These ‘artistic’ activities, in fact, cause damage which is mostly paid for from the public purse.
Italiassa seinien ja junien puhdistamisen kokonaiskustannukset ovat jo 750 miljoonaa euroa ja kunnallisten laitosten vastuulla on ollut 80 miljoonaa euroa.
In Italy, total expenditure for cleaning walls and trains has reached EUR 750 million, while that incurred by municipal undertakings and authorities has risen to EUR 80 million.
Eikö komission mielestä olisi tarkoituksenmukaista yhdenmukaistaa ”sprayn käytön torjuntatoimet”, jotta ilmiöön suhtaudutaan samalla tavoin kaikissa unionin jäsenvaltioissa?
Does it not think that ‘anti-spraying measures’ should be harmonised, so that all EU Member States are placed on an equal footing?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1434/10
WRITTEN QUESTION E-1434/10
Aihe: Eurooppalaisen pidätysmääräyksen (ENA) käyttö
Subject: Execution of European arrest warrants
Kuinka paljon eri jäsenvaltioille on tehty hakemuksia eurooppalaisen pidätysmääräyksen käyttämisestä (pyydän ilmoittamaan tiedot jäsenvaltioittain hakemuksen jättäneen valtion mukaan jaoteltuna) ja kuinka monta hakemusta pantiin täytäntöön vuosina 2005–2009?
How many requests to execute European arrest warrants (EAW) were made to the individual Member States each year between 2005 and 2009 (please provide a breakdown of the number of EAWs by requesting Member State), and in how many cases were the warrants actually executed?
Kuinka pitkä oli yllä mainittuna ajanjaksona eurooppalaisen pidätysmääräyksen keskimääräinen täytäntöönpanoaika laskettuna hakemuksen jättämisestä syytetyn luovuttamiseen?
During that period, what was the average time taken to execute the EAWs from the time of issue until the actual handover of the persons being sought?
Mitkä olivat yllä mainittuna ajanjaksona eurooppalaista pidätysmääräystä koskevan hakemuksen hylkäämissyyt?
During the same period, what were the reasons given for refusing to execute EAWs?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1435/10
WRITTEN QUESTION E-1435/10
Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä joulukuussa 2009 Euroopan unioni loi uuden oikeusperustan teollis- ja tekijänoikeuksille (118 artikla) ja niihin perustuville rikosoikeudellisille määräyksille (83 artikla).
Following the entry into force of the Lisbon Treaty in December 2009, the European Union has a new legal basis for measures dealing with intellectual property rights (Article 118) and the related criminal law provisions (Article 83).
Tällä hetkellä käytäviä ACTA-neuvotteluja koskien kysyisin komissiolta seuraavaa: 1.
In the light of the current ACTA negotiations, I would ask the Commission to answer the following questions: 1.
Onko ACTA käsitettävä sopimukseksi, joka sisältää sekä rikosoikeudellisia määräyksiä että teollis- ja tekijänoikeuksia koskevia määräyksiä? 2.
Should ACTA be seen as a mixed agreement, containing both criminal law provisions and provisions governing intellectual property rights? 2.
Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen ja voimassa olevat demokratian periaatteet huomioiden mihin erityiseen oikeusperustaan 218 artiklan soveltamatta jättäminen komission mukaan perustuu koskien riittävän läpinäkyvyyden takaamista kansainvälisissä ACTA-neuvotteluissa? 3.
Following the entry into force of the Lisbon Treaty, and in the light of standard democratic principles, in the Commission’s view what is the specific legal basis justifying the non-application of Article 218 (transparency requirements in connection with the international ACTA negotiations)? 3.
Mitä toimenpiteitä komissio haluaa sisällyttää ACTA-sopimukseen edistääkseen eurooppalaisten internetpalvelujen tarjoajien toimia kolmansissa maissa siten, että sananvapaus ja oikeus tiedonvälitykseen taataan ja ettei missään tapauksessa synny tilannetta, jossa internetpalvelujen tarjoaja on velvoitettu valvomaan asiakkaidensa toimintaa verkossa? 4.
What measures does the Commission intend to incorporate into the ACTA agreement in order to foster the activities of European Internet service providers in third countries in such a way that freedom of opinion and information continues to be guaranteed and no situation arises in which Internet service providers can be required to make provision for general monitoring measures on their networks? 4.
Onko komissio sitä mieltä, että muilla neuvotteluihin osallistuneilla on samanlainen käsitys yhteisön säännöstön ”yleisen valvontavelvollisuuden puuttumisesta”?
Does the Commission take the view that the other participants in the negotiations have the same understanding of the concept of ‘no general monitoring requirement’ laid down in the acquis communautaire ?
Mitkä ovat tämän analyysin perusteet? 5.
What are its reasons for taking this view? 5.
Voiko komissio taata, että ACTA-sopimukseen kirjattua kiistojen sovintomenettelyä voidaan soveltaa myös ilman säännöstön muutosta? 6.
Can the Commission guarantee that the dispute settlement mechanism provided for in the ACTA agreement can be employed without changes being required to the acquis communautaire ? 6.