natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aihe: Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) perustaminen
Subject: Setting-up of the European Institute of Innovation and Technology (EIT)
Yksi merkittävimmistä aloitteista, joita komission puheenjohtaja Barroso on esittänyt, on ollut Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) perustaminen opetuksen, tutkimuksen ja innovaation välisten yhteisvaikutusten luomiseksi Euroopassa.
One of the most important initiatives sponsored by Mr Barroso, President of the European Commission, has been the setting‑up of the European Institute of Innovation and Technology (EIT) with the goal of creating synergies between education, research and innovation in Europe.
Katsooko neuvosto, että on mahdollista toteuttaa tarvittavat toimenpiteet EIT:n määrärahojen lisäämiseksi, jotta sillä olisi riittävästi varoja kriittisen massan luomiseen ja eurooppalaisen yhteiskuntamme tärkeimpiin haasteisiin vastaamiseen?
Does the Council feel that the necessary steps can be taken to increase the EIT budget in order to give it the financial means to develop a critical mass and meet the main challenges facing European society?
Onko neuvosto valmis vahvistamaan alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista päätösten tekemiseen EIT:n toiminta-aloilla, jotta yhteiskunnan tarpeita vastaavat keskeiset tavoitteet voidaan tunnistaa ja valita entistä tehokkaammin?
Is the Council prepared to heighten the participation of local and regional authorities in the adoption of decisions in the EIT’s spheres of activity, with a view to better identification and selection of priority areas corresponding to the needs of society?
Onko neuvosto valmis harkitsemaan uudestaan päätöstä EIT:n ehdotuksen, joka koskee niin sanottua I-Cities-hanketta (TVT älykkäitä ja kestävän kehityksen kaupunkeja varten), hylkäämisestä siitä syystä, että valtiollisten laitosten osallistuminen (esimerkiksi poliittisen vaikutusvallan riskin vuoksi) saattaisi muodostua esteeksi toiminnan kehittämiselle?
Is the Council prepared to reconsider the decision to reject the EIT’s proposal on I‑Cities (ICT for intelligent and sustainable cities) for the reason that the participation of public bodies (owing to the risk, for example, of political influence) could present at obstacle to developing activities?
Koska tiedotuksella ja viestintätekniikoilla on kuitenkin tärkeä merkitys kaupunkien ja alueiden talouden kehitykselle, onko neuvosto valmis ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta alue- ja paikallisviranomaiset saadaan mukaan yhteisön ohjelmilla tuettaviin innovaation painopistealueisiin?
Moreover, considering how important information and communication technologies are for the economic development of our cities and regions, is the Council prepared to take the necessary steps to ensure that local and regional authorities are involved in priority areas of innovation supported by Community programmes?
Maaliskuussa 2010 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi myös innovoinnin ja tiedon olevan keskeisinä eteenpäinvievinä tekijöinä EU:n äskettäin julkistetussa Euroopan tulevaisuuden visiossa eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun EUROOPPA 2020 ‑strategiassa EUCO 7/10. .
Innovation and knowledge were also identified by the European Council of March 2010 as key drivers in the EU's recently launched vision for the future of Europe, the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth EUCO 7/10. .
Neuvosto korosti myös 4. joulukuuta 2009 antamissaan päätelmissä 17189/09. , että EIT:n ja sen osaamis- ja innovointiyhteisöjen vaikutus koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin väliseen osaamiskolmioon on todennäköisesti hyvin arvokas.
In its conclusions of 4 December 2009 17189/09. , the Council also emphasised that in the context of the ‘knowledge triangle’ between education, research and innovation activities, the EIT and its Knowledge and Innovation Communities (KICs) are likely to provide a very valuable contribution.
EIT:n talousarvio kaudeksi 2008–2013 määritellään selvästi yhteisön rahoitusosuutta koskevilta osin edellä mainitussa asetuksessa instituutin perustamisesta.
The budget of the EIT for the period 2008‑13, as far as the Community contribution is concerned, is clearly defined in the aforementioned Regulation establishing the Institute.
Sitä ei pyritä kasvattamaan ennen kuin asetuksen suorituskyvystä ja vaikutuksista on tehty riippumaton arviointi.
No increase is to be sought until an independent evaluation of the instrument's performance and impact has been carried out.
Asetuksen johdanto-osan 17 kappaleessa todetaan, että yhteisön osuudella olisi katettava EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen perustamisesta sekä niiden hallinnollisista ja yhteensovittamistoimista aiheutuvat kulut.
Recital 17 of the regulation states that the Community contribution to the EIT should finance the costs arising from the establishment, administrative and coordination activities of the EIT and the KICs.
EIT:n olisi nyt pyrittävä mieluummin kasvattamaan rahoituksessaan yksityisen sektorin osuutta ja sen omasta toiminnasta saatavien tulojen osuutta.
The EIT is now expected rather to raise an increasing financial contribution from the private sector and from income generated by its own activities.
EIT:n perustamisesta annetun asetuksen 9 artiklan 1 kohdassa myös todetaan, että EIT:n on toimittava riippumattomana kansallisista viranomaisista ja ulkoisista vaikutuksista, paikalliset ja alueelliset viranomaiset mukaan lukien.
The regulation establishing the EIT also states in its Article 9(1) that the EIT is to carry out its activities independently of national authorities and external pressures, including from local or regional authorities.
Joulukuussa 2009 EIT:n ensimmäisessä valintamenettelyssä, johon osallistui riippumattomia asiantuntijoita, valittiin ja ilmoitettiin kolme ensimmäistä osaamis- ja innovaatiokeskusta, joiden joukossa oli osaamis- ja innovaatiokeskus, joka on käsitellyt asianmukaisesti tieto- ja viestintäyhteiskunnan seuraavaa sukupolvea koskevaa kysymystä laaja-alaisen lähestymistavan mukaisesti.
In December 2009 the first EIT selection procedure, involving independent experts, selected and announced the first three KICs, including a KIC adequately addressing the subject of the next‑generation information and communication society, under a broad‑based approach.
Asetuksen 16 artiklan 2 kohdan mukaan komission odotetaan suorittavan EIT:tä koskevan arvioinnin kesäkuuhun 2011 mennessä.
Under Article 16(2) of the regulation, the Commission is expected to provide for an evaluation of the EIT by June 2011.
Sen tulee toimittaa arvioinnin tulokset yhdessä oman lausuntonsa ja tarvittaessa tämän asetuksen muuttamista koskevien ehdotusten kanssa Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
It is to forward the results of the evaluation, together with its own opinion and, where appropriate, any proposals to amend the EIT Regulation, to the European Parliament and the Council.
Neuvosto tarkastelee perusteellisesti tätä arviointia ja mahdollisia ehdotuksia.
The Council will thoroughly examine this evaluation and any such proposals.
Lisäksi komission tulee asetuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimittaa EIT:n luonnoksen pohjalta laatimansa ehdotus strategiseksi innovaatio-ohjelmaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyttäväksi ennen vuoden 2011 loppua.
In addition, pursuant to Article 18(3) of the regulation, the Commission is to submit, by the end of 2011, on the basis of a proposal from the EIT, a draft Strategic Innovation Agenda (SIA) to the European Parliament and the Council for their adoption.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1781/10
WRITTEN QUESTION E-1781/10
Katsooko komissio, että on mahdollista toteuttaa tarvittavat toimenpiteet EIT:n määrärahojen lisäämiseksi, jotta sillä olisi riittävästi varoja kriittisen massan luomiseen ja eurooppalaisen yhteiskuntamme tärkeimpiin haasteisiin vastaamiseen?
Does the Commission feel that the necessary steps can be taken to increase the EIT budget in order to give it the financial means to develop a critical mass and meet the main challenges facing European society?
Onko komissio valmis vahvistamaan alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista päätösten tekemiseen EIT:n toiminta-aloilla, jotta yhteiskunnan tarpeita vastaavat keskeiset tavoitteet voidaan tunnistaa ja valita entistä tehokkaammin?
Is the Commission prepared to heighten the participation of local and regional authorities in the adoption of decisions in the EIT’s spheres of activity, with a view to better identification and selection of priority areas corresponding to the needs of society?
Onko komissio valmis harkitsemaan uudestaan päätöstä EIT:n ehdotuksen, joka koskee niin sanottua I-Cities-hanketta (TVT älykkäitä ja kestävän kehityksen kaupunkeja varten), hylkäämisestä siitä syystä, että valtiollisten laitosten osallistuminen (esimerkiksi poliittisen vaikutusvallan riskin vuoksi) saattaisi muodostua esteeksi toiminnan kehittämiselle?
Is the Commission prepared to reconsider the decision to reject the EIT’s proposal on I‑Cities (ICT for intelligent and sustainable cities) for the reason that the participation of public bodies (owing to the risk, for example, of political influence) could present at obstacle to developing activities?
Koska tiedotuksella ja viestintätekniikoilla on kuitenkin tärkeä merkitys kaupunkien ja alueiden talouden kehitykselle, onko komissio valmis ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta alue- ja paikallisviranomaiset saadaan mukaan yhteisön ohjelmilla tuettaviin innovaation painopistealueisiin?
Moreover, considering how important information and communication technologies are for the economic development of our cities and regions, is the Commission prepared to take the necessary steps to ensure that local and regional authorities are involved in priority areas of innovation supported by Community programmes?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1782/10
WRITTEN QUESTION E-1782/10
Aihe: EU:n asema osallistuttaessa kestävän infrastruktuurin rakentamiseen Chilessä
Subject: The EU's role in contributing to Chile's sustainable infrastructure
Chilen keskiosassa 27. helmikuuta 2010 tapahtunut maanjäristys tuhosi yli puolentoista miljoonan chileläisen kodin, katkaisi tie- ja junaliikenneyhteyksiä ja johti siltojen romahtamiseen ja sairaaloiden sulkemiseen.
The earthquake that struck central Chile on 27 February 2010 destroyed the homes of more than a million and a half Chileans, disrupted road and train communications, and led to the collapse of bridges and closing down of hospitals.
The New York Times ‑sanomalehden artikkelin mukaan 2. maaliskuuta Araucon ja Tubulin rannikkokaupungit olivat yhä ilman ”sähköä, puhelinpalvelua, toimivia matkapuhelinverkkoja” ja juomakelpoista vettä.
According to an article in The New York Times , as of 2 March the coastal towns of Arauco and Tubul were still without ‘electricity, telephone service, working cellphone networks’ and drinkable water.
Bachelet totesi, että jos hänen hallintonsa vastaus ylipäätään oli viivästynyt, se johtui siitä, että sen täytyi ensin toteuttaa asianmukainen tarpeiden arviointi.
According to Bachelet, if her administration's response was at all delayed, it was because they first needed to carry out a proper assessment of needs.
Miten komissio voi tarkalleen ottaen tukea Chileä ehkäisemään ongelmia, kuten ryöstelyä, hidasta tarpeiden arviointia ja avun epätasaista jakautumista, jos tapahtuu uusi katastrofi?
How, specifically, can the Commission support Chile in preventing problems such as looting, slow assessment of needs, and unequal distribution of aid in the event of another disaster?
Mikä on komission vastaus arvostelijoille, jotka väittävät, että asevoimien ja poliisin käyttö järjestyksen ylläpidossa on ollut chileläisten sortamista?
What is the Commission's response to critics who claim that the use of the armed forces and the police in maintaining order has been an act of oppression against Chileans?
Jos kyseistä tukea on annettu, kuinka paljon siitä on jo jaettu näihin tarkoituksiin?
Finally, how much, if any, of this aid has already been distributed to these ends?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1783/10
WRITTEN QUESTION E-1783/10
Aihe: Puhelujen laiton välitysjärjestelmä
Subject: Unlawful phone call arbitrage
Puhelinyhtiöt käyttävät tunnetusti niin sanottua välitysjärjestelmää hoitaakseen taloudellisia korvauksia siirrettäessä puhelun minuutteja operaattoreiden kesken.
It is well known that telephone companies use the so-called ‘call arbitrage’ system to manage financial compensation when transferring call minutes from one operator to another.
Toisin sanoen järjestelmällä valvotaan puheluminuuttien kauppaa, jossa puhelut kulkevat operaattorilta toiselle.
In other words, the system controls the trading of call minutes when a call moves between different operators.
Tätä kauppaa kutsutaankin ”puheluminuuttien välitykseksi”, jossa raha liikkuu operaattorien kesken.
This commercial operation is known as ‘call arbitrage’ and corresponds to all intents and purposes to the transfer of money from one operator to another — operators which might be in different countries.
Operaattorit voivat sijaita eri maissa.
The transfer of money makes it likely and possible that the system may be used fraudulently and illegally.
Rahan liikkuminen mahdollistaa järjestelmän vilpillisen ja laittoman käytön, ja on mahdollista, että järjestäytynyt rikollisuus tai jopa kansainvälinen terrorismi käyttää sitä hyväkseen siirtääkseen ja siten kierrättääkseen likaista rahaa operaattorin lukuun mahdollisesti työskentelevien henkilöiden toimiessa rikostoverina.
Organised crime, and possibly even international terrorism, could even take advantage of this to transfer, and hence launder, money — possibly with the complicity of people working for the operator.
Bulvaaniyritysten olisi helppo ostaa satojatuhansia minuutteja toisessa maassa sijaitsevalta yritykseltä ja siirtää tällä tavoin muualle operaation kustannukset likaisella rahalla voidakseen tämän jälkeen puhdistaa rahan kokonaan.
For a dummy company it would be easy to buy hundreds of thousands of minutes from a company in another country and transfer elsewhere the amount relating to the cost of the operation with ‘dirty’ money, thus laundering it completely.
Onko komissio tietoinen tällaisten operaatioiden mahdollisuudesta?
Is the Commission aware of the possibility of such operations?
Onko komissio tietoinen tämän järjestelmän mahdollistamista rikoksista?
Is it aware of any criminal acts which may have occurred by using this system?
Katsooko komissio aiheelliseksi esittää ehdotus sellaisen tehokkaan järjestelmän perustamiseksi, jolla valvotaan operaattoreiden välisellä välitysjärjestelmällä toteutettavaa laitonta puhelukauppaa ja jolla voidaan estää tämän järjestelmän vilpillinen ja rikollinen hyödyntäminen?
Should it not submit a proposal with a view to establishing an efficient monitoring system for telephone traffic between operators using the arbitrage system, in order to prevent any fraudulent or criminal use of that system?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1784/10
WRITTEN QUESTION E-1784/10
Aihe: Turvallisuuden kannalta arkaluonteista teknologiaa omistavat yritykset
Subject: Companies owning sensitive technologies with security implications
Jäsenvaltioissa on yrityksiä, jotka omistavat valtion turvallisuuden kannalta olennaisen tärkeää teknologiaa.
In the Member States there are certain companies which own technologies that are critical for state security.
Näiden julkisessa omistuksessa olevien yritysten oletetaan takaavan, että teknologian, joka väärissä käsissä saattaa muodostua vaaralliseksi, käyttö on asianmukaista, valvottua ja laillista.
It is presumed that the public ownership of these companies guarantees that the technologies — which could become dangerous in the wrong hands — will be used in a proper, controlled and lawful way.
Hyvin monista syistä näitä yrityksiä saattavat ostaa rikollis- tai jopa terroristijärjestöjä peitellysti edustavat oikeushenkilöt.
For the most various reasons it is possible, however, for these companies to be purchased by legal entities which are fronts for criminal or even terrorist organisations.
Voiko komissio sanoa, valvotaanko ja kuka valvoo näiden ”arkaluonteisten” yritysten omaisuuden siirtämistä?
Can the Commission say whether any checks are carried out on transfers of ownership of such ‘sensitive’ companies, and by whom?
Ellei, niin eikö komissio katso aiheelliseksi ehdottaa yhteistä säännöstöä, jonka mukaan omaisuuden siirtäminen edellyttää asianmukaisia tarkastuksia mahdollisten ostavien yritysten luonteen, laadun ja erityisesti osakkaiden ”hyvän käytöksen” varmistamiseksi?
If not, would it not be advisable to propose a set of common rules making transfers of ownership subject to appropriate checks on the nature and quality of the purchasing firms, in particular in relation to the ‘good character’ of their shareholders?
Onko komissiolla luetteloa eurooppalaisista yrityksistä, joilla on hallussaan turvallisuuden kannalta arkaluonteista teknologiaa?
Does the Commission have a list of EU firms which hold sensitive technologies with security implications?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1792/10
WRITTEN QUESTION E-1792/10
Aihe: Catherine Ashtonin lausunnot Intian valtamerellä harjoitetusta merirosvoudesta
Subject: Statements by Baroness Ashton on piracy in the Indian Ocean
Euroopan komission varapuheenjohtaja sekä ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja paronitar Catherine Ashton sanoi viimeisimmässä Euroopan parlamentin täysistunnossa Strasbourgissa pitämässään puheessa, että Somalian rannikon edustalla eurooppalaisiin laivoihin kohdistuneisiin merirosvojen hyökkäyksiin eivät ole syyllistyneet yksittäiset henkilöryhmät vaan ennemminkin rikollisjärjestöt.
At her most recent appearance before Parliament's plenary in Strasbourg, the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, Baroness Catherine Ashton, said that pirate attacks on European vessels off the coast of Somalia were not the work of groups of individuals but rather of criminal organisations.
Tämä seikka on hyvin tärkeä, jotta ongelmaan voidaan suunnitella ratkaisua turvallisuuden näkökulmasta ja ryöstöjen ja kidnappausten uhrit hoitaa asianmukaisesti.
This matter is extremely important when it comes to planning how to solve this problem from the point of view of security and providing assistance for victims of robbery and kidnapping.
Voiko Catherine Ashton antaa tietoja näiden järjestöjen luonteesta ja yhteyksistä vaarantamatta niistä mahdollisesti tehtäviä tutkimuksia?
Can Baroness Ashton provide information on the nature of these organisations and their links, without jeopardising any investigations that may be under way?
Onko olemassa tietoja, mihin nämä järjestöt käyttävät alusten valtauksista saamansa varat?
Is any information available on the destination of the funds obtained by these organisations as a result of their attacks on shipping?
Käytetäänkö saatavat summat ryhmien omien toimien rahoittamiseen vai rahoitetaanko niillä osaltaan muita rikollis- tai terroristiverkostoja?
Are the sums of money obtained used to finance the groups' own activities, or do they help to finance other criminal or terrorist networks?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1793/10
WRITTEN QUESTION E-1793/10
Aihe: Baselin komitean ehdottamien omaa pääomaa ja maksuvalmiutta koskevien määräysten makrotaloudellisten, reaalitalouteen heijastuvien vaikutusten tutkimus
Subject: Macroeconomic study of the impact on the real economy of the Basel Committee's planned capital and liquidity measures
Baselin pankkivalvontakomitea on joulukuussa 2009 julkaissut kaksi uutta luottolaitoksille annettavia, omaa pääomaa ja maksuvalmiutta koskevia määräyksiä käsittelevää konsultointiasiakirjaa (Strengthening the resilience of the banking sector ja International framework for liquidity risk measurement, standards and monitoring).
In December 2009, the Basel Committee on Banking Supervision published two consultation documents on new capital and liquidity measures for credit institutions: ‘Strengthening the resilience of the banking sector’ and ‘International framework for liquidity risk measurement, standards and monitoring’.
Baselin komitea toteuttaa kansainvälisesti toimivien pankkien oman pääoman ja maksuvalmiuden vaikutuksia koskevan tutkimuksen.
The Basel Committee will simply carry out an impact study on the capital and liquidity of internationally active banks.
Mihin toimiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä arvioidakseen ehdotettujen määräysten vaikutuksia reaalitalouteen sekä Euroopan unionin ja yksittäisten jäsenvaltioitten talouskehitykseen?
What measures will therefore be taken by the Commission to assess the impact of the planned measures on the real economy and economic development in the EU and the individual Member States?
Mitä Euroopan komissio voi tehdä sen estämiseksi, että uudet omaa pääomaa ja maksuvalmiutta koskevat määräykset sekä muut toimenpiteet kuten velkaantuneisuusasteen käyttöönotto kyseenalaistaisivat tai vaarantaisivat talouden rahoituksen?
What contribution will the Commission make to avoid a situation which could undermine, or at least pose a threat to, the financing of the economy through new capital and liquidity measures and other measures such as the introduction of a leverage ratio?
Miten Euroopan komissio varmistaa, että suunnitellut määräykset eivät aiheuta kilpailuhaittoja yksittäisille pankkisektoreille?
How can the Commission ensure that the planned measures will not result in any competitive disadvantages for individual banking sectors?
Miten voidaan huolehtia siitä, että tietynlaisen oikeudellisen muodon omaavat luottolaitokset eivät katoa markkinoilta ja että pankkisektorin monipuolisuus säilyy?
What can be done to ensure that certain legal forms of operators are not forced out of the market, thus endangering pluralism in the banking market?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1794/10
WRITTEN QUESTION E-1794/10
Aihe: Muuntogeenisellä rehulla ruokituista eläimistä valmistettujen tuotteiden merkinnät
Subject: Labelling of products from animals reared on genetically modified feed
Katsooko komissio, että muuntogeenisellä rehulla ruokituista eläimistä valmistetuille tuotteille olisi laadittava erityinen merkintä?
Does the Commission consider it necessary to introduce specific labelling for food products from animals reared on genetically modified feed?
Katsooko se, että kuluttajilla on oikeus tietää, onko heidän käyttämänsä tuotteet valmistettu muuntogeenisellä rehulla ruokituista eläimistä?
Does it not consider that purchasers are entitled to know whether genetically modified feed was used in the animal products consumed by them?
Ympäristöasioiden pääosasto laatii parhaillaan uutta elintarvikkeiden ja rehujen geenimuunneltuja organismeja koskevaa lainsäädäntöä, jonka on määrä valmistua kesäkuussa 2010.
The Commission Directorates-General for the Environment and Public Health are currently working on a new legislative framework for GMOs, to be finalised by June 2010, containing provisions concerning genetically modified foodstuffs and animal feed.
Aikooko komissio sisällyttää siihen erityissäännöksiä, jotka koskevat geenimuunnellulla rehulla ruokituista eläimistä peräisin olevien tuotteiden kuten maidon, lihan ja munien merkitsemistä, jotta kuluttajat tuntevat tuotteiden taustat eikä heitä johdeta harhaan?
Is the Commission prepared to include in it specific provisions concerning the labelling of animal products such as milk, meat and eggs from animals reared on genetically modified feed or feed containing genetically modified organisms, thereby making it easier for consumers to make an informed choice and avoid being in any way misled?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1795/10
WRITTEN QUESTION E-1795/10
Aihe: Matkapuhelimiin leviävät virukset
Subject: Mobile telephone viruses
Matkapuhelinvirukset hyökkäävät varsinkin viimeisimmän teknologian mukaisiin puhelimiin, mikä huolestuttaa ihmisiä suuresti.
Viruses which attack mobile telephones, particularly those using state-of-the-art technology, are a cause for deep concern.