natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Yhtenä esimerkkinä ovat rautateiden merkinanto- ja vaihdekaapeleiden varkaudet, jotka aiheuttavat huomattavia myöhästymisiä.
One example is the theft of cables from railway signalling and track switching equipment, which leads to long delays.
Kuparikaapelit voidaan jäljittää ”kemiallisten sormenjälkien” avulla: kaapeleiden pinnalle kaadetaan kemiallista nestettä, jolloin syntyy ainutlaatuinen koodi, joka voidaan havaita ainoastaan ultraviolettivalon avulla.
There are special ‘chemical fingerprints’ whereby copper cables are drenched in a special chemical that gives off a unique code which can only be detected with ultra-violet light.
Myös muita, enemmän tai vähemmän tehokkaita jäljitysmenetelmiä on olemassa.
Other more or less effective detection methods also exist.
Onko komissio selvillä kuparikaapelivarkauksiin liittyvästä ongelmasta?
Is the Commission aware of the problem of the theft of copper cable?
Onko komissio tietoinen ongelman laajuudesta EU:ssa?
Is the Commission aware of the extent of the problem in the EU?
Aikooko komissio tutkia, miten varastetun kuparin myyntiä voitaisiin vaikeuttaa esimerkiksi yhteisen eurooppalaisen ”kemiallisiin sormenjälkiin” perustuvan järjestelmän avulla?
Does the Commission intend to investigate how it can be made harder to sell stolen copper, e.g. by means of a common European system of ‘chemical fingerprints’?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005060/2011
Question for written answer E-005060/2011
Aihe: Kirtin luostari Tiibetissä
Subject: Kirti Monastery, Tibet
Viime kuussa Kiinan asevoimat piiritti Kirtin luostarin Tiibetin koillisessa Amdo-maakunnassa sijaitsevassa Ngabassa sen jälkeen, kun yksi luostarin munkeista oli sytyttänyt itsensä tuleen Tiibetin vuoden 2008 protestien vuosipäivän johdosta.
For the past month, Chinese armed forces have surrounded Kirti Monastery in Ngaba in Tibet’s north-eastern Amdo province after a monk from the monastery set himself on fire to mark the anniversary of the protests that took place in Tibet in 2008.
Sen jälkeen on raportoitu, että Kiinan poliisi on pahoinpidellyt useita henkilöitä, mikä on johtanut kolmen iäkkään tiibetiläisen kuolemaan ja että 300 luostarin munkkia on pidätetty.
Since then, there have been reports of severe beatings by the Chinese police, which have resulted in the death of three elderly Tibetans, and of the detention of 300 monks from the monastery.
Lisäksi on raportoitu, että Kiinan hallitus on kieltänyt ulkomaalaisia pääsemästä Kanzen ja Ngaban alueille ja käskenyt alueella jo olevia ulkomaalaisia poistumaan sieltä.
It has also been reported that the Chinese Government has enforced a ban on foreigners entering the areas of Kanze and Ngaba and has asked those already there to leave.
Mitä komissio tekee edistääkseen piiritystilanteen rauhanomaista ratkaisua ja varmistaakseen, että tiibetiläisten oikeuksia kunnioitetaan alueella?
What is the Commission doing to encourage a peaceful end to the siege and ensure that the rights of Tibetans in this area are respected?
Aikooko Euroopan unionin Kiinan edustusto ottaa tämän asian esille maan hallituksen kanssa ja vaatia Kiinan armeijaa lopettamaan operaationsa ja kaikkien pidätettyjen munkkien välitöntä vapauttamista?
Will the EU's representation in China raise this issue with the Government and call for the end of operations by Chinese armed forces and the immediate release of all the detained monks?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005061/2011
Question for written answer E-005061/2011
Aihe: Synnytyksen jälkeinen masennus
Subject: Post-partum depression
Maailman terveysjärjestön mukaan masennus on yksi vuosisatamme tunnusomaisimmista sairauksista, josta kärsivät etenkin naiset.
Depression is considered by the WHO as being one of the most characteristic diseases of our century, predominantly affecting women.
Viimeaikaiset tilastot ovat osoittaneet, että masennuksesta kärsii joissakin Euroopan maissa myöhemmällä iällä jopa kuusi naista kymmenestä.
Recent statistics have shown that, in adulthood, this disease affects up to six out of ten women in some European countries, five of whom fear that the disease is incurable, and even more serious than breast cancer.
Viisi heistä pelkää, ettei masennusta pystytä hoitamaan ja että se on jopa rintasyöpää pahempi sairaus.
In addition, there is often a huge distrust of traditional drug therapies.
Lisäksi perinteisiin farmakologisiin hoitoihin suhtaudutaan usein hyvin epäluuloisesti: kyseisiä hoitoja tehottomina pitävien haastateltujen osuus on joissakin ikäryhmissä jopa 80 prosenttia.
Depending on the age group concerned, as many as 80% of people polled believe that such treatment is often useless.
Aihetta käsittelevissä tilastoissa jätetään usein vähemmälle huomiolle synnytyksen jälkeistä masennusta koskeva ilmiö, josta kärsii yllättävän suuri määrä lapsen synnyttäneistä naisista.
Within this broad range of cases, the phenomenon of post-natal depression, which affects an unexpectedly high number of women after giving birth to a child, is often overlooked.
Ilmiöstä on vaikea saada varmoja tietoja, mutta arvioidaan, että pelkästään Italiassa kyseisestä ongelmasta kärsii joka vuosi 50 000–75 000 naista eli 10 prosenttia kaikista raskauden loppuun saattaneista naisista.
While it is not easy to obtain definite information on the issue, it is estimated that in Italy alone between 50000 and 75000 women suffer from this disorder each year, i.e. 10% of all women who give birth.
Mitä konkreettisia aloitteita komissio aikoo edellä esitetyn perusteella toteuttaa, jotta raskauden aikainen ja synnytyksen jälkeinen masennus saisi ansaitsemaansa huomiota Euroopan unionin toimielimissä?
In the light of the above, what practical steps will the Commission take to ensure that pregnancy-related and post-partum depression receive due attention on the part of the EU institutions?
Aiotaanko Euroopan unionissa laatia erityisiä suunnitelmia synnytyksen jälkeisen masennuksen esiintymisen vähentämiseksi vuoteen 2020 mennessä?
Does the EU intend to draw up any specific plans to reduce the incidence of post-partum depression by 2020?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005062/2011
Question for written answer E-005062/2011
Aihe: Lapsuusiän lihavuudesta johtuva hätätilanne Euroopassa
Subject: Concern regarding child obesity in Europe
On otettava huomioon seuraavaa: —
In Europe, child obesity is increasing alarmingly.
Euroopassa lapsuusiän lihavuus lisääntyy hälyttävän nopeaa tahtia: viimeaikaisten tutkimusten mukaan 22 miljoonaa lasta on ylipainoisia, ja näistä 5,1 miljoonaa on vakavasti ylipainoisia.
According to recent surveys, 22 million children are overweight, 5.1 million of them seriously so.
Kootuista tiedoista käy ilmi, että vahingolliset ruokailutottumukset, jotka eivät edistä tasapainoista kasvua ja jotka altistavat painon nousulle, ovat yleistyneet huomattavasti. —
Findings have also revealed widespread unhealthy eating habits detrimental to harmonious physical development and likely to result in weight gain.
EU:ssa syödään vähemmän hedelmiä ja vihanneksia kuin Maailman terveysjärjestö suosittaa (vähintään 400 grammaa päivässä), ja kaiken lisäksi tämä vaatimattoman suuruinen kulutus on laskussa. —
Consumption of fruit and vegetables in the EU is below that recommended by the World Health Organisation (at least 400 grams daily) and even these minimal consumption levels are diminishing;
Vaikka lasten lihavuus on lisääntynyt epidemian tavoin, komission aloite perustaa ohjelma, jonka tavoitteena on rahoittaa vihannes- ja hedelmätuotteiden jakelua kouluissa näiden tuotteiden osuuden lisäämiseksi pysyvästi lasten ruokavaliossa, ei ole lähtenyt käyntiin.
Despite the increase in child obesity, a Commission initiative seeking to introduce a funding programme for the supply of fruit and vegetables to schools with a view to achieving a sustainable increase in the percentage thereof in children’s diets has failed to get off the ground.
Arvioiden mukaan ”kouluhedelmäjärjestelmässä” on vuosina 2009–2010 käytetty vain kolmasosa kaikista niistä vuosittaisista määrärahoista, jotka EU on varannut kyseistä hanketta varten: vain 33 miljoonaa euroa on käytetty 90 miljoonasta hankkeeseen varatusta summasta. —
It is estimated that, during the first year of the School Fruit Scheme (2009/2010), only one-third of EU funding earmarked for this purpose was spent, that is to say EUR 33 million out of the EUR 90 million made available.
Katsooko komissio, että sen on puututtava tilanteeseen käynnistämällä erityistoimia, joilla pyritään tehostamaan kyseistä ohjelmaa?
Does the Commission not consider that it should take specific measures to make the programme more effective?
Pitääkö se lisäksi tarpeellisena ryhtyä toimiin, jotta voitaisiin ratkaista byrokraattiset ongelmat, jotka liittyvät niihin monimutkaisiin hallinnollisiin menettelyihin, joita vaaditaan tähän hankkeeseen varattujen varojen saamiseksi?
Does it not also consider that the excessive bureaucracy involved in applying for funding under the programme must be simplified?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005063/2011
Question for written answer E-005063/2011
Aihe: Oikeus yksityisyyteen
Subject: Right to privacy
Web 2.0 -verkon kehittymisen myötä mainosteollisuus on saavuttanut lähes rajoittamattoman pääsyn miljoonien käyttäjien henkilötietoihin; eräs huolestuttava ilmiö on käyttäytymisen perusteella kohdennettu verkkomainonta (behavioural advertising), jossa analysoidaan internetin käyttäjien navigointitapoja tuotteiden markkinoinnin kohdentamiseksi entistä paremmin; kyseinen toiminta koskee suoraan noin 41,7 miljoonaa eurooppalaista. —
With the development of Web 2.0 applications, the advertising industry has obtained almost unlimited access to the personal data of millions of users, which is a matter of great concern, all the more so with the advent of ‘behavioural advertising’ (advertising based on the behaviour of consumers), involving analytical surveys of websites visited so as to target advertising more effectively and affecting 41.7 million Europeans.
Voiko komissio ilmoittaa, kuinka se aikoo valvoa ja mahdollisesti rangaista lainsäädäntöä laiminlyöviä yrityksiä?
In view of this, can the Commission indicate how it intends to monitor and, where appropriate, penalise companies which fail to comply?
Aiotaanko soveltaa tiettyä määräaikaa, johon mennessä kyseisten yritysten on mukauduttava eurooppalaiseen lainsäädäntöön?
Has a timeline been established for compliance by companies with European rules?
Aikooko komissio perustaa palvelun, jonka puitteissa yksittäisiä kansalaisia autetaan poistamaan laittomasti kerätyt henkilötietonsa tietopankeista?
Has the Commission envisaged the introduction of a service for individual citizens seeking the removal of personal data illicitly entered on data banks?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005064/2011
Question for written answer E-005064/2011
Parlamentti on ehdottanut päätöslauselmassa ( P7_TA(2010)0056 ) transaktioveron käyttöönottoa ja kehottanut komissiota laatimaan asiaa koskevan vaikutustenarvioinnin, jossa se kiinnittäisi huomiota erityisesti seuraaviin seikkoihin: i) hyödyt ja haitat, jos rahasiirroista perittävä vero otetaan käyttöön ainoastaan Euroopan unionissa, verrattuna sen käyttöönottoon maailmanlaajuisesti ja verrattuna nykyiseen tilanteeseen; ii) mahdollisuudet tuottaa merkittäviä tuloja verrattuna muihin verotulojen lähteisiin ottaen huomioon keräämiskulut ja tulojen jakaminen maiden kesken; iii) millainen rahasiirroista perittävästä verosta on tehtävä, jotta voitaisiin lieventää pääoman hankintaan sovellettaviin välillisiin veroihin yleensä liittyviä kielteisiä sivuvaikutuksia; iv) missä määrin rahasiirroista perittävä vero edistäisi osaltaan rahoitusmarkkinoiden vakauttamista vaikuttamalla liialliseen lyhyellä aikavälillä käytävään kauppaan ja spekulointiin sekä avoimuuteen. —
the European Parliament has adopted a resolution ( P7_TA(2010)0056 ) on the introduction of a financial transaction tax (FTT) in which it urged the Commission to elaborate an impact assessment awarding particular attention to: (i) the benefits and drawbacks of the introduction of financial transaction taxes in the European Union alone, as compared to their introduction at global level and to the current situation; (ii) the potential to generate substantial revenue in comparison to other sources of tax revenues, collection costs and distribution of revenues among countries; (iii) how a financial transaction tax needs to be designed in order to mitigate the negative side effects usually associated with indirect taxes on the raising of capital; (iv) to what extent a financial transaction tax would contribute to the stabilisation of the financial markets in terms of its effect on excessive short-term trading and speculation and on transparency; —
Euroopan komissio on sitoutunut 7. lokakuuta 2010 antamassaan tiedonannossa käynnistämään toteutettavuustutkimuksen mainitun rahoitusvälineen käyttöönotosta. —
the European Commission, in its communication of 7 October 2010, undertook to conduct a feasibility study on the introduction of a financial instrument of that nature; —
Voisiko komissio ilmoittaa, onko parlamentin vaatima toteutettavuustutkimus saatu päätökseen ja mitkä mahdollisesti ovat sen tulokset?
Can the Commission state whether the feasibility study requested by Parliament has been completed and, if so, what the results were?
Voiko komissio esittää lopullisen ja konkreettisen ehdotuksen transaktioveron käyttöönotosta nyt, kun parlamentin hyväksymästä päätöslauselmasta on vuosi aikaa?
Whether the Commission is now able, one year after the resolution was adopted by Parliament, to bring forward a hard‑and-fast proposal concerning the introduction of the FTT?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005065/2011
Question for written answer E-005065/2011
Aihe: Direktiivi laittomien maahanmuuttajien palauttamisesta: unionin tuomioistuimen tuomio El Dridin tapauksessa
Subject: Directive on the return of illegal immigrants — ruling by the Court of Justice of the EU in the El Dridi case
Unionin tuomioistuin päätti El Dridin tapauksessa 28. huhtikuuta 2011 antamassaan tuomiossa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamisesta annetun direktiivin perusteella (direktiivi 2008/115/EY) ja vastauksena ennakkoratkaisupyyntöön, että EU:n jäsenvaltiot eivät voi korjatakseen tilanteen, joka on syntynyt niiden pakkokeinojen käytön tuloksettomuudesta, joita on päätetty käyttää jäsenvaltioissa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden asukkaiden maastapoistamisen käytäntöön panemiseksi, säätää vapaudenmenetyksen sisältävästä rangaistuksesta, joka perustuu ainoastaan siihen, että kolmannen maan kansalainen on vielä senkin jälkeen, kun hänelle on annettu tiedoksi määräys poistua valtion alueelta ja tässä määräyksessä poistumiselle varattu aika on kulunut umpeen, jatkanut laitonta oleskeluaan tämän jäsenvaltion alueella.
In the El Dridi judgment of 28 April 2011, the Court of Justice of the EU ruled, on the basis of the directive on the return of illegally staying third-country nationals (Directive 2008/115/EC) and in response to a referral for a preliminary ruling, that the EU Member States may not, in order to remedy the failure of coercive measures adopted in order to effect the forced removal of illegally staying third-country nationals, provide for a custodial sentence on the sole ground that a third-country national continues to stay illegally on the territory of a Member State after an order to leave the national territory was notified to him and the period granted in that order has expired.
Jäsenvaltioiden on jatkettava ponnistuksiaan tällaisen vaikutuksensa säilyttävän palauttamispäätöksen täytäntöön panemiseksi.
Those States must continue their efforts to enforce the return decision, which continues to produce its effects.
Tuomioistuin katsoi, että tällaisella rangaistuksella voidaan juuri sen määräämisedellytysten ja soveltamistapojen vuoksi vaarantaa direktiivillä tavoitellun päämäärän toteutuminen eli jäsenvaltiossa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten tehokkaan maastapoistamis- ja palauttamispolitiikan käyttöön ottaminen heidän perusoikeuksiaan kunnioittaen.
The Court held that such a custodial sentence, due particularly to its conditions and methods of application, risks jeopardising the attainment of the objective pursued by the directive, namely, the establishment of an effective policy of removal and repatriation of illegally staying third-country nationals in a manner in keeping with their fundamental rights.
Laittomien maahanmuuttajien palauttamisesta annettu direktiivi kieltää näin ollen kansalliset säädökset, joilla säädetään vapaudenmenetyksen sisältäviä rangaistuksia laittomasti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille, jotka eivät noudata määräystä poistua valtion alueelta.
The directive on the return of illegal immigrants thus prohibits national provisions imposing custodial sentences on illegally staying third-country nationals who fail to comply with an order to leave the national territory.
Miten komissio suhtautuu tähän tuomioon?
What is the Commission’s response to this judgment?
Katsooko se, että tuomio heikentää direktiiviä?
Does it consider that the judgment undermines the directive or not?
Katsooko komissio, että toimiin olisi ryhdyttävä todellisen karkotuskäytännön laatimiseksi?
Does the Commission consider that action should be taken to enable a genuine deportation policy to be established?
Miten tämä tehdään – palauttamista koskevan direktiivin muutoksella ja/vai muilla toimenpiteillä?
How will this be done — by means of an amendment to the directive on return and/or by means of other measures?
Voiko komissio kertoa, mitkä jäsenvaltiot eivät ole vielä saattaneet direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöään ja mihin toimenpiteisiin se on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä kyseisten jäsenvaltioiden suhteen?
Can the Commission indicate which Member States have not yet transposed the directive and what measures it has taken or intends to take against those Member States?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005066/2011
Question for written answer E-005066/2011
(30. toukokuuta 2011)
(30 May 2011)
Aihe: Lainat viljelijöille
Subject: Loans for farmers
Euroopan komission täytyy valvoa, ettei EU:n markkinoilla tapahdu syrjintää tuottajien välisessä kilpailussa.
It is necessary for the Commission to monitor the European market in order to avoid distortion of competition between producers, for example with regard to access to loans for farmers.
Syrjintää tapahtuu viljelijöiden lainansaannissa, sillä joissakin jäsenvaltioissa kuten Saksassa tuottajille on tarjolla lainoja vain 3,5 prosentin koroilla, kun taas Romaniassa (eikä ainoastaan siellä, esimerkiksi Slovenia on ottanut AGRI-valiokunnassa esiin lainojen saantiongelman) lainoja on saatavilla 20 prosentin korolla.
In Member States such as Germany, interest rates on such loans are only 3.5 % compared to 20 % in Romania (which is not alone in this, Slovenia, for example, having raised this problem in the Council of Agricultural Ministers).
Tämä ei aseta ainoastaan tuottajia epäedulliseen asemaan vaan johtaa myös EU:n tukierien käytön vähenemiseen, koska maatalouden kehittämishankkeiden yhteisrahoitus on mahdotonta.
This not only places producers at a disadvantage but also reduces take-up of Community funding given the impossibility of co-funding rural development projects.
Emme usko, että on Euroopan komission etujen mukaista, että jäsenvaltioille kohdennetut tuet palaavat unionin talousarvioon, mutta Romania tulee taatusti maksamaan takaisin miljardeja euroja, ellei ryhdytä toimenpiteisiin EU:n tasolla.
While it cannot be in the interests of the Commission for funding allocated to Member States to return to the Community budget, it is certain that Romania will have to reimburse billions of euros if measures are not taking at European level.
Mikä on Euroopan komission strategia tässä tilanteessa, ja miten komissio aikoo toimia, ettei tällaista syrjintää sallittaisi enää Euroopan unionissa?
What is the Commission’s response to this situation and what action will it take to end such discrimination at European Union level?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005067/2011
Question for written answer E-005067/2011
Aihe: Euroopan unionin vähävaraisille henkilöille suunnattu elintarvikeapuohjelma
Subject: European Programme of Food Aid for the Most Deprived Persons
Sosiaalisen syrjäytymisen torjunta on merkitty sopimuksiin yhdeksi Euroopan unionin tavoitteeksi.
Under the Treaties, combating social exclusion is a European Union objective.
Näin ollen vuodesta 1986 lähtien on annettu maataloustuotteiden ylijäämävarastoista lahjoituksia kaikkein vähävaraisimpia auttaville hyväntekeväisyysjärjestöille.
With that aim in view, since 1986 provision has been made for surplus stocks of agricultural products to be donated to charities which help the most deprived members of society.
Ohjelma on virallistettu myöhemmin Euroopan unionin vähävaraisille henkilöille suunnatuksi elintarvikeapuohjelmaksi.
The programme was subsequently given official status as the European Programme of Food Aid for the Most Deprived Persons (PEAD).
Euroopan unionin vähävaraisille henkilöille suunnattu elintarvikeapuohjelma on tänä päivänä konkreettinen osoitus Euroopan unionin yhteisvastuusta.
Today, the PEAD is a tangible manifestation of Union solidarity.
Apu on tuskin yhtä prosenttia yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) budjetista, mutta auttaa yli 13 miljoonaa eurooppalaista, ja eurooppalaisista hyväntekeväisyysjärjestöistä suurimman osan toiminta on siitä riippuvaista.
It represents barely 1 % of the budget for the common agricultural policy (CAP), but benefits more than 13 million Europeans and is crucial to the work of most European charities.
Tämän kehityksen vastaisesti Saksa on äskettäin esittänyt ohjelman rahoitustapaan kohdistuvan valituksen.
The gradual fall in the volume of agricultural surpluses has been offset by a direct financial contribution to charities through the PEAD.
Saksassa arvioidaan, että Euroopan unionin vähävaraisille henkilöille suunnatussa elintarvikeapuohjelmassa ei ole enää tavoitteena saada kaupaksi maatalouden ylijäämävarastoja, jolloin se ei vastaa YMP:n tavoitteisiin eikä sitä siis tarvitse enää rahoittaa tässä kehyksessä.
Germany, which has reservations about this new development, recently brought an action before the Court of Justice of the European Union (CJEU) challenging this funding arrangement on the grounds that, since the purpose of the PEAD had changed from that of disposing of surplus agricultural stocks, the programme was no longer consistent with the objectives of the CAP and should therefore no longer be funded as part of that policy.
Päätöksessään 13. huhtikuuta 2011 Euroopan unionin tuomioistuin asettui Saksan kannalle, julisti asetuksen (EY) N:o 983/2008 mitättömäksi 2 artiklan ja liitteen II osalta ja päätti Euroopan unionin vähävaraisille henkilöille suunnatun elintarvikeapuohjelman rahoitustavasta vuodeksi 2009.
In its judgment of 13 April 2011 the CJEU upheld Germany’s application and annulled Article 2 of and Annex II to Regulation (EC) No 983/2008 laying down the funding arrangements for the PEAD for 2009.
Miten komissio tulkitsee tämän asetuksen?
How does the Commission interpret that judgment?
Aikooko komissio valittaa päätöksestä?
Does it intend to appeal against it?
Uhkaako asetus komission mielestä Euroopan unionin vähävaraisille henkilöille suunnatun elintarvikeapuohjelman rahoitusta vuoden 2009 jälkeen?
In the Commission’s view, does the judgment call into question the funding arrangements for the PEAD after 2009?
Miten komissio aikoo vakinaistaa Euroopan unionin vähävaraisille henkilöille suunnatun elintarvikeapuohjelman ja sen rahoitustavan?
How does the Commission plan to put the PEAD and its funding arrangements on a permanent footing?
Jos komissio katsoo, että YMP ei sovellu enää Euroopan unionin vähävaraisille henkilöille suunnatun elintarvikeapuohjelman rahoitukseen, mitä rahoituskeinoa se harkitsee ohjelman säilyttämiseksi?
If the Commission takes the view that the CAP is no longer the appropriate source of funding for the PEAD, what alternative arrangement will it propose in order to safeguard this programme?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-005068/2011
Question for written answer E-005068/2011