natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jäsenvaltioiden on saatettava direktiivi 2004/38/EY osaksi kansallista lainsäädäntöään viimeistään 30. huhtikuuta 2006.
Member States must transpose Directive 2004/38/EC by 30 April 2006.
Komissio antaa parlamentille ja neuvostolle viimeistään 30. huhtikuuta 2008 kertomuksen direktiivin soveltamisesta sekä liittää siihen mahdollisesti tarvittavat muutosehdotukset.
No later than 30 April 2008 the Commission must submit a report on the application of the directive to the Parliament and the Council together with any necessary proposals.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2907/05
WRITTEN QUESTION E-2907/05
Uskooko komissio, että kaikki jäsenvaltiot ovat valmiita EU:n kosmetiikkadirektiivin (76/768/ETY) seitsemännen muutoksen täytäntöönpanoon vuoteen 2009 mennessä?
Will the Commission state whether it believes that all Member States will be ready for the implementation of the seventh amendment to the EU Cosmetics Directive (76/768/EEC) by 2009?
Onko komissio tietoinen eräiden eläintensuojeluryhmittymien esittämistä huolenaiheista, joiden mukaan Ranska on ryhtynyt oikeustoimiin kumotakseen EU:n kosmetiikkadirektiivin seitsemännen muutoksen?
Is the Commission aware of the concerns expressed by certain animal welfare groups that France has started legal action to try to overturn the seventh amendment to the EU Cosmetics Directive?
Jos on, miten se vastaa niihin?
If so, what was its reaction?
Miten komissio aikoo varmistaa, että EU:n kosmetiikkadirektiivin seitsemäs muutos pannaan täysimääräisesti täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa sovituissa aikarajoissa (vuoteen 2009 mennessä)?
What is the Commission doing to ensure that the seventh amendment to the EU Cosmetics Directive will be fully implemented by all the Member States in the agreed timeframe (by 2009)?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2908/05
WRITTEN QUESTION E-2908/05
Aihe: Vitkovice Steelin myynti
Subject: Sale of Vitkovice Steel
Tšekin hallitus hyväksyi 14. heinäkuuta Vitkovice Steel A.S:n myynnin venäläiselle teräskonsernille Evrazille.
On 14 July, the Czech Government approved the sale of Vitkovice Steel A.S. to the Russian steel group Evraz.
Myyntiin liittyvät myös Tšekin tasavallan liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 (ns. teräspöytäkirja) vaatimukset.
The sale also involves the requirements of Protocol 2 to the Accession Treaty of the Czech Republic to the EU (what is known as the steel protocol).
Hiljattain on esitetty valituksia, joiden mukaan Vitkovicen alueen ympäristön tila on heikentynyt.
Recently, there have been complaints about the state of the environment in the area around Vitkovice, which seem to have degraded.
Miten komissio aikoo taata, että pöytäkirjan N:o 2 vaatimuksia noudatetaan täysimääräisesti?
How will the Commission guarantee full compliance with the requirements of Protocol 2?
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä sen varmistamiseksi, että Evraz vastaa kiireelliseen tarpeeseen puhdistaa Vitkovicen tehdasalueen ja sitä ympäröivien alueiden ympäristö yhtiön aiheuttamista saasteista, mitä varten on pöytäkirjan mukaisesti myönnetty valtiontukea?
What steps will the Commission take to ensure that Evraz lives up to the urgent need for the environmental damage caused by the company to the Vitkovice site and surrounding areas for which State aid was granted under the Protocol?
Voiko komissio ilmoittaa, ovatko odotettavissa olevat, Evrazin valtauksesta johtuvat Vitkovicen terästehtaan sekä toimittajien tai muiden siihen kytköksissä olevien yritysten työpaikkojen menetykset sopusoinnussa teräspöytäkirjan edellytysten kanssa?
Can the Commission indicate whether the probable job losses in the Vitkovice steel and supplier/related companies resulting from the Evraz takeover are compatible with the terms of the steel Protocol?
EU:hun tuotaviin venäläisiin terästuotteisiin sovelletaan määrällisiä kiintiöitä ja tulleja.
Russian Steel products imported into the EU are subject to quotas and duties.
Aikooko komissio tutkia, ovatko Vitkovicen tuotteet tosiasiallisesti venäläisiä tuotteita, joita koskevat tullimaksut kierretään, ja miten komissio aikoo seurata EU:n kauppapolitiikan kiertotoimia ja puuttua niihin?
Will the Commission consider whether the Vitkovice products are, in fact, Russian products in respect of which duties are being evaded, and how will the Commission monitor circumventions of EU trade policies and act against them?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2909/05
WRITTEN QUESTION E-2909/05
Aihe: Byrokratiaa käsittelevä komission kysely
Subject: Commission survey on red tape
Miksi byrokratiaa käsittelevässä komission kyselyssä (http://europa.eu.int/yourvoice/forms/dispatch?form=418&lang=EN) oletetaan, että lainsäädäntö on haitallista tai rasittavaa ja että ainoa lainsäädäntöön liittyvä ongelma on se, että se rajoittaa liiketoimintamahdollisuuksia?
Why does the Commission survey on red tape (http://europa.eu.int/yourvoice/forms/dispatch?form=418&lang=EN) presuppose that regulations are harmful or burdensome and that the only problems that can be encountered with regulations are that they restrict business opportunities?
Miksei komissio toisaalta kannusta vastaajia vastapainoksi kuvaamaan, millä alalla tarvittaisiin lisää lainsäädäntöä ja/tai millä alalla voimassa oleva lainsäädäntö on sekä tarpeellista että tervetullutta?
Why does not the Commission also encourage respondents, in the interests of balance, to explain where further regulation would be helpful and/ or where existing regulation is both necessary and welcome?
Eikö tämä tilanne kerro selvistä ennakkoasenteista komission suhtautumisessa yritystoimintaan kohdistuvien vaikutusten arviointiin?
Does this situation not demonstrate a clear bias in the Commission’s approach to business impact assessment?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2910/05
WRITTEN QUESTION E-2910/05
Aihe: Bech-rakennus Luxemburgissa
Subject: Bech Building in Luxembourg
Jätän kuitenkin nyt mainitsematta muut hämärät poliitikkojen ja Eurostatin virkamiesten väliset suhteet, jotka tulivat noihin aikoihin päivänvaloon.
There is no need for me to go into what has in the meantime been revealed about ‘strange’ links between some political authorities and Eurostat.
Kesäkuun 21. päivänä luxemburgilainen viikkolehti paljasti, että erään menettelyn seurauksena, jonka laillisuudesta ei ole takeita mutta joka sattui varsin sopivasti, toimistotilojen omistaja sai merkittävää lisäarvoa myymällä toimistotilat luxemburgilaiselle osakeyhtiölle, jonka hän on itse perustanut.
On 21 June a Luxembourg weekly reported that, through a procedure which, though possibly legal, was certainly opportunistic, the owner of these offices recently made a very lucrative move by selling the office area to a Luxembourg-registered limited company set up for this sole purpose.
Se, että komissio vuokraa rakennusta, takaa tulotason, joka tekee näistä toimistoista mielenkiintoisen sijoituskohteen.
The assurance that the Commission will continue to rent these premises is a guarantee of income which makes these offices a valuable investment.
On huomattava, että komission infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto on juuri ilmoittanut, ettei komissio käytä mahdollisuuttaan purkaa vuokrasopimus vuonna 2007.
It should also be noted that the Commission has in fact, under an amending contract signed by the Office for Infrastructure and Logistics, relinquished its right to leave the premises in 2007.
Se on siis sitoutunut jäämään rakennukseen vuokralle vuokrasopimuksen loppuun eli vuoteen 2023 saakka.
It has therefore undertaken to remain there until the end of the lease, i.e. 2023.
Vaikka se, ettei komissio turvautunut vuokrasopimuksen purkamiseen oikeuttavaan lausekkeeseen, ei liity ainoastaan rakennuksen myynnin valmisteluun, on todettava, että omistajan kannalta tämä oli varsin sopivaa.
Even though the relinquishment of this clause is not linked solely to the preparation of this sale, there is no denying that it has come at a very convenient time for the owner.
Lausekkeen käyttämättä jättäminen on siis komission taholta vakava ja mahdollisesti rangaistava päätös.
This decision has therefore been extremely serious and probably detrimental to the Commission.
Kun näitä asioita tarkastellaan kokonaisuutena ja otetaan huomioon myös kysymykseni E-2146/05 , haluaisin tietää, aikooko komissio tutkia olosuhteita, joissa tämä päätös tehtiin.
In view of these facts and in the light of Question E‑2146/05, does the Commission intend to open an investigation into the circumstances of the signing of this amending contract?
Haluaisin myös tietää, eikö komissio katso, että edellä esitetyn erikoisen tapahtumasarjan valossa olisi tarpeen ottaa käyttöön tiukemmat menettelytavat komission vuokraamien rakennusten omistajien todelliseen tilanteeseen liittyvien tietojen suhteen.
Does it not agree that more stringent procedures regarding information on the actual circumstances of owners of the buildings it occupies are required in the light of this strange sequence of events?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2911/05
WRITTEN QUESTION E-2911/05
Aihe: Eurooppalaiseen 112-hätänumeroon soittajien paikantaminen
Subject: 112 European emergency caller location
Komissio antoi heinäkuun 25. päivänä 2003 suosituksen (2003/558/EY EUVL L 189, 29.7.2003, s. 49. ) soittajan sijaintitietojen käsittelystä sähköisen viestinnän verkoissa paikantamisella laajennettuja hätäpuheluja varten.
Article 13 of the Commission Recommendation of 25 July 2003 on the processing of caller location information in electronic communication networks for the purpose of location-enhanced emergency call services (2003/558/EC OJ L 189, 29.7.2003, p.
Suosituksen 13 kohdan mukaan komissio laatii nopeasti tilannekatsauksen siitä, kuinka E112-numeron käyttöönotto on edennyt Euroopan unionissa.
49 . ) mentions that the Commission should rapidly undertake a review of the implementation of the E112 number throughout the European Union.
Tätä tarkoitusta varten luotiin selvä ja tarkka menettely: komissio laatii tilannekatsauksen niiden raporttien perusteella, joita toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ovat toimittaneet sille vuoden 2004 loppuun mennessä.
To enable it to do so, a clear and detailed procedure has been set up: the Commission is required to base its review on the reports submitted to it by the relevant national authorities by the end of 2004.
Komission on myös otettava huomioon hätäkeskusten ja hätäpalvelujen vaatimukset sekä paikantamisteknologian kehitys ja saatavuus.
It must also take account of emerging requirements from public safety answering points and emergency services and the evolutions and availability of technological capabilities for location determination.
Voisiko komissio ilmoittaa, onko tilannekatsaus vihdoin tehty ja julkaistu?
Will the Commission indicate whether this review has in fact been undertaken and whether it has been published?
Jos vastaus on myöntävä, voisiko komissio antaa julkaisuviitteet?
If so, will it provide the publication's reference?
Jos vastaus on sen sijaan kieltävä, voisiko komissio ilmoittaa, mistä viivästys johtuu ja koska asiakirja aiotaan julkaista?
If not, will it explain the reasons for the delay and specify when the document is due to be published?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2912/05
WRITTEN QUESTION E-2912/05
Aihe: Hätänumeron 112 käyttöönoton puutteita koskevat, ilman vastausta jääneet valitukset
Subject: Failure to investigate complaints relating to the incomplete implementation of the 112 emergency call number
Tammikuussa 2004 EENA (European Emergency Number Association) teki valituksia siitä, ettei 112-hätänumeroa ollut otettu asianmukaisella tavalla käyttöön useissa jäsenvaltioissa.
In January 2004 the European Emergency Number Association (EENA) lodged complaints against several Member States for failure to implement the 112 call number correctly.
Toukokuun 25. päivänä 2005 komissio ilmoitti EENAlle tehneensä 16. maaliskuuta päätöksen siirtää asian käsittelyä, kunnes se tekisi päätöksen asiasisällöstä.
On 25 May 2005 the Commission informed the EENA that it had decided on 16 March to postpone its decision on the substance of the matter.
Lisäksi komissio katsoi tarvitsevansa lisätietoja, ennen kuin se voisi mahdollisesti käynnistää rikkomusmenettelyjä.
It also considered that it required further information before it could initiate infringement proceedings.
Voiko komissio tarkentaa nämä syytökset huomioon ottaen, mitä lisätietoja se tarvitsi 14 vuotta Euroopan hätänumeron käyttöönoton jälkeen?
In view of the allegations, will the Commission explain what further information it requires 14 years after the introduction of the European emergency call number?
Kuinka komissio voi selittää, että Euroopan hätänumeroa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä ei ole pantu asianmukaisesti täytäntöön, vaikka numeron 112 pitäisi toimia kaikissa EU:n jäsenvaltioissa tiukimpien laatuvaatimusten mukaisesti?
Can the Commission explain why the Community legislation on the European emergency call number has not yet been fully implemented when the 112 number should in fact be operational in all the EU Member States on the basis of the highest quality standards?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2913/05
WRITTEN QUESTION E-2913/05
Aihe: Puhelinnumeron siirrettävyys ja kuluttajien suojelu
Subject: Telephone number portability and consumer protection
Puhelinnumeroiden siirrettävyys (number portability) mahdollistaa sen, että lanka- ja matkapuhelimen käyttäjät voivat vaihtaa operaattoria halutessaan hyötyä suuremmista tai pienemmistä alennuksista ja ostohyvityksistä.
Number portability enables mobile and fixed telephone users to change network operator and take advantage of more or less favourable special offers.
Tällaiset tarjoukset ovat täysin hyväksyttäviä, jos niistä koituu todellista säästöä.
This is all very well if the offers lead to real savings, but they are often traps for the unwary.
Joissakin tarjouksissa puhelumaksut ovat erittäin pieniä: asiakkaille tarjotaan esimerkiksi ilmaisia puheluja saman operaattorin asiakkaiden kesken.
Some tariff plans propose very low call charges or even free calls between subscribers of the same network operator.
Ennen numerojen siirrettävyyttä oli kuitenkin mahdollista olla varma siitä, minkä operaattorin liittymään soittaa, mutta nyt asiasta ei voi olla enää varma.
However, whereas before number portability came in one could be sure of calling a number on a particular network, it is now no longer possible to know which service provider is being used.
Lisäksi operaattorit ilmoittavat selvästi kotimaanpuhelujen hinnat, mutta ulkomaanpuhelujen hinnoittelussa ne viittaavat yhtiöiden välisiin roaming-sopimuksiin.
Furthermore, whilst all network operators clearly state the cost of a national call, roaming is covered by agreements between companies.
Asiakkaan on siis mahdotonta tietää etukäteen, kuinka kalliiksi hänelle tulee soittaa puhelu tai vastata puheluun ulkomailla.
It is therefore impossible for customers to establish in advance how much it will cost to make or receive calls abroad.
Jotta kuluttajia voidaan suojella, puhelujen edullisuus pitäisi taata paremmin ja niiden hinnoittelusta pitäisi kertoa heille selvemmin.
In order to protect consumers, better guarantees and, above all, clear information are needed.
Operaattorien välinen kilpailu on laskenut puhelujen hintoja paljon, mutta vain näennäisesti, koska nykyisessä numeroiden sekamelskassa on varsin mahdollista, että kuluttaja yrittää soittaa johonkin numeroon luullen puhelun olevan ilmainen, mutta puhelusta laskutetaan tai sen hinta vähennetään etukäteen maksetusta summasta, kun kyse on prepaid-liittymästä.
Competition between service providers has brought charges down substantially, but only in theory, because in the current chaotic situation a subscriber may call a number convinced that it costs nothing but then find that it has been invoiced on the telephone bill or that the prepaid card has been debited.
Tilanne on jokseenkin sama kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa.
The situation is more or less the same in all the countries of the Union.
Voisiko komissio siis kertoa, onko se jo tehnyt aloitteita matkapuhelimen käyttäjien suojelemiseksi ja mitä mieltä se on edellä mainittujen tietojen valossa siitä, että kuluttajien oikeuksia — oikeutta saada varmaa tietoa, oikeutta voida luottaa mainonnan totuudenmukaisuuteen ja oikeutta saada selville operaattori numeron siirrettävyydestä huolimatta — rikotaan?
Can the Commission therefore say whether it has already promoted initiatives to protect users of mobile phones and whether it does not consider, in the light of all this, that there have been infringements of the right to clear information and non-misleading advertising, and that it should be possible to identify the network provider despite number portability?
Aikooko komissio kehottaa operaattoreita ottamaan käyttöön pakollisen, puhelun alussa kuuluvan ilmaisen viestin, jossa kerrotaan, minkä operaattorin liittymään puhelu yhdistyy?
Has the Commission considered proposing to service providers the (compulsory) introduction of a free message identifying the network to which the recipient of the call subscribes before a caller is put through?
Valvooko unioni millään tavalla kansainvälistä roaming-hinnoittelua?
Are international-roaming charges subject to any kind of monitoring by the Community?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2914/05
WRITTEN QUESTION E-2914/05
Aihe: Kielipolitiikan tasapuolisuus ja tehokkuus sekä monikielisyyden tilanne Euroopan koulutusjärjestelmissä
Subject: Fairness and effectiveness of language policies and the state of multilingualism in Europe's education systems
Näitä asiakirjoja ovat muun muassa Gianfranco Dell'Alban mietintö, joka laadittiin Euroopan parlamentin perussopimus‑, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnalle vuonna 2003, hankeasiakirja nimeltä ”The costs of linguistic non-communication in Europe” (viestinnän puuttumisen kustannukset Euroopassa), joka julkaistiin vuonna 1996 komission tuella, sekä Italian opetusministeriön 25. toukokuuta 1995 päivätty kiertokirje nro 21-22.
This is consistent with what has already been stated in other important documents, such as the Dell'Alba report drawn up for the European Parliament's Institutional Affairs Committee in 2003, the project paper entitled ‘The costs of linguistic non-communication in Europe’ (which was published in 1996 with a contribution from the Commission), and Circular No 21-22, issued on 25 May 1995 by the Italian Education Ministry.
Tunteeko komissio edellä mainitut asiakirjat, ja tietääkö se, mitä niissä todetaan kielipolitiikan tasapuolisuudesta ja tehokkuudesta?
Is the Commission aware of the above documents and of what they have to say as regards the fairness and effectiveness of language policies?
Jos vastaus on myöntävä, mitä mieltä komissio on asiakirjoissa esitetyistä väitteistä?
If so, what view does it take of the statements made in the documents?
Jos komissio ei tunne asiakirjoja, voisiko se tutustua niihin, arvioida niitä ja ottaa niihin kantaa? —
If the Commission is not aware of them, is it willing to note them, assess them and express an opinion on them? —
Mitä mieltä komissio on siitä, että helmikuussa 2004 Italiassa tuli voimaan säädös, jonka mukaan englantia on opiskeltava perusopetuksen ensimmäisestä vuodesta lähtien, ja että sama saattaa toistua Ranskassa, kun ns. Fillionin laki tulee voimaan?
What view does the Commission take of the fact that in February 2004 the compulsory study of English with effect from the first year of primary education was made a legal requirement in Italy and may soon become a similar requirement in France when the Fillion Law is enacted?
Eikö se seikka, että Italiassa on annettu säädös (laki nro 59 vuodelta 2004), jonka mukaan ensimmäisenä vieraana kielenä voi opiskella vain englantia, riko kieltenopetuksesta annettua yhteisön lainsäädäntöä ja erityisesti 14. helmikuuta 2002 annettua päätöslauselmaa kielten monimuotoisuudesta ja kielten oppimisesta?
Does the fact that, in Italy, English has been stipulated by decree (Decree No 59 of 2004) as the only possible first foreign language not constitute an infringement of Community law on language-teaching and in particular of the 14 February 2002 resolution on linguistic diversity and language-learning?
Millä tavalla komissio aikoo puuttua näihin asioihin?
How does the Commission intend to tackle these issues?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2915/05
WRITTEN QUESTION E-2915/05
Aihe: Kielipolitiikan tasapuolisuus ja tehokkuus sekä monikielisyyden tilanne Euroopan koulutusjärjestelmissä
Subject: Fairness and effectiveness of language policies, the state of multilingualism in Europe's education systems and the viability of languages in Europe
Näitä asiakirjoja ovat muun muassa Gianfranco Dell'Alban mietintö, joka laadittiin Euroopan parlamentin perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnalle vuonna 2003, hankeasiakirja nimeltä ”The costs of linguistic non-communication in Europe” (viestinnän puuttumisen kustannukset Euroopassa), joka julkaistiin vuonna 1996 komission tuella, sekä Italian opetusministeriön 25. toukokuuta 1995 päivätty kiertokirje nro 21-22.
This is consistent with what has already been stated in other important documents, such as the Dell'Alba report drawn up for the European Parliament's Institutional Affairs Committee in 2003, the project paper entitled ‘The costs of linguistic non-communication in Europe’ (which was published in 1996 with a contribution from the Commission), and Circular No 21-22, issued on 25 May 1995 by the Italian Education Ministry.
Voisiko komissio antaa tarkkoja tilastotietoja siitä, kuinka montaa kieltä — ja erityisesti mitä kieliä — jäsenvaltioissa opetetaan oppivelvollisuuden aikana ensimmäisenä, toisena ja kolmantena vieraana kielenä, yliopistotasolla, osana ammatillista koulutusta ja osana aikuisopetusta?
Would the Commission provide detailed statistics indicating how many (and which particular) languages are taught in the Member States in the course of compulsory education, as first, second and third languages, at university level, as part of vocational training and in adult education?
Voisiko komissio myös ilmoittaa kielikohtaisesti, kuinka monta prosenttia kaikista opiskelijoista opiskelee kyseistä kieltä?
For each language, would it indicate what percentage of the total number of students are studying it?
Voisiko komissio kertoa, kuinka suuri prosenttimäärä tieteellisistä julkaisuista ja suurissa kansainvälisissä kongresseissa pidetyistä puheista kirjoitetaan tai pidetään milläkin eurooppalaisella kielellä?
Would it also state the percentage of scientific publications and of speeches at major international congresses which appear or are made in the various European languages?
Jos tällaisia tilastotietoja ei ole saatavilla, onko komissio yhtä mieltä siitä, että tällaiset tiedot on koottava välittömästi? —
If such statistics are not available, would the Commission not agree that they need to be collated without delay? —
Onko komissio tietoinen siitä, että Unescon julkaisussa Atlas of Languages in Danger (joka on hiljattain julkaistu italiaksi) todetaan, että noin 60 prosenttia Euroopan kielistä voi hävitä pian?
Is the Commission aware that, according to the Unesco Atlas of Languages in Danger (which has recently been published in Italian), about 60 % of Europe's languages could soon disappear?
Voisiko komissio antaa tarkkoja tietoja siitä, kuinka moni kieli on vaarassa EU:ssa — ja erityisesti mistä kielistä on kyse — ja kuinka pahasti kukin kieli on köyhtynyt?
Could it provide precise information as to how many and which particular languages are at risk in the EU and what each language's current degree of impoverishment is?
Katsooko komissio, että sen pitäisi valvoa EU:n kielten ja kielipolitiikan tilannetta esimerkiksi perustamalla kielipolitiikan valvontakeskus, mitä ehdotetaan Unescon Tukholman-konferenssin toimintasuunnitelmassa ja Unescon vuonna 2003 hyväksymässä päätöslauselmassa, joka koskee monikielisyyttä kyberavaruudessa? —
Does the Commission not think that it should monitor the state of health of the EU's languages and language policies — for example, by setting up a Language-Policy Monitoring Centre as proposed in the Unesco Stockholm Conference Action Plan and the Resolution on Multilingualism in Cyberspace, which was adopted by Unesco in 2003? —