natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aihe: Pinares de Lepen jätevedenpuhdistamo (Andalusia, Espanja)
Subject: Waste water treatment plant at Pinares de Lepe (Andalusia, Spain)
Lepen kaupunginhallitus rakennutti kahdeksan vuotta sitten EU:n yhteisrahoituksen avulla jätevedenpuhdistamon Huelvassa sijaitsevalle Los Pinares de Lepen asuinalueelle.
Eight years ago a waste water treatment plant was constructed, with co‑financing from EU funds, by the municipal council of Lepe at Los Pinares de Lepe (Huelva province, Spain).
Kyseessä on pidennettyä hapettumisaikaa käyttävä biologinen puhdistamo.
This is an organic treatment plant employing prolonged oxidation.
Kaupunginhallitus ja rakennusluvan saanut julkinen yritys GIAHSA olivat kuitenkin ilmoittaneet alueen asukkaille, että rakennustöiden kohteena olisi puhdistamon sijaan pumppausasema, jonka avulla vedet ohjattaisiin Antillan jätevedenpuhdistamoon.
However, residents were told at the time by the local authority and by Giahsa, the concessionaire public enterprise, that the project was not a treatment plant but a pumping plant feeding the existing treatment plant at La Antilla.
Alueen asukkaat kokevat tulleensa huijatuiksi, koska rakennustöiden päätyttyä asukkaille ilmoitettiin, että kyseessä on jätevedenpuhdistamo, joka on ollut tilapäisestä luonteestaan huolimatta käytössä jo useita vuosia.
The residents believe they were misled, since it was only after construction that they were told the project was a treatment plant — described as ‘provisional’, but nonetheless in operation now for some years.
Jätevedenpuhdistamon sijainti on sopimaton, sillä se sijaitsee vain 17 metrin päässä lähimmästä asuinrakennuksesta.
The location of this treatment plant is unsuitable, as it is sited a mere 17 metres from a residential building.
Puhdistamon puutteellinen toiminta (muuta kuin asuinalueen käyttöä varten tarkoitetun puhdistamon kapasiteetin ylittäminen) on aiheuttanut lukuisia häiriöitä ja ongelmia alueen asukkaille, joiden on siedettävä jätevesien pahaa hajua aivan kotiensa vieressä.
Its failure to work properly (it is working over capacity, given that it was originally intended for non-residential use only) is creating numerous inconveniences and problems for the residents, who have to put up with unpleasant odours from the waste water right next to their houses.
Edellä mainitun perusteella pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin:
In view of the above:
Onko Euroopan komissiolla tietoja Pinares de Lepen jätevedenpuhdistamon toiminnasta?
Is the Commission in possession of information concerning the operations of the waste water treatment plant at Pinares de Lepe?
Onko kyseinen puhdistamo komission mielestä yhteisön ympäristölainsäädännön mukainen?
Does the Commission believe this plant is compliant with the Community environmental legislation?
Eikö komissio katso, että tässä tapauksessa on rikottu alueen asukkaiden oikeutta saada ympäristöä koskevia tietoja sekä Århusin sopimuksen säännöksiä?
Does the Commission not believe that there has been a breach of the residents' right to environmental information, as well as of the Aarhus Convention?
Onko komissio ryhtynyt tai aikooko se ryhtyä joihinkin toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on estää jätevedenpuhdistamon toiminnan alueen asukkaille aiheuttamien häiriöiden ja asukkaiden terveyden vaarantumisen jatkuminen?
Has the Commission adopted or does it intend to adopt any measures to prevent this treatment plant from continuing to generate inconveniences for the residents and endanger their health?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4154/2010
Question for written answer E-4154/2010
Aihe: EU:n digitaalistrategiaan liittyvä sähköisiä allekirjoituksia koskeva strategia
Subject: Certification strategy — European digital agenda
Euroopan komissio julkisti 21. toukokuuta EU:n digitaalistrategian, jonka avulla ohjataan EU:n toimielinten toimia sen edistämiseksi, että kaikki mantereen kansalaiset voisivat hyödyntää uusien teknologioiden tarjoamia etuja ja mahdollisuuksia ja että kilpailukyvyn parantamista ja lisäarvon luomista koskeva hyöty hyödynnettäisiin täysimääräisenä.
On 21 May 2010 the Commission unveiled the European digital agenda, which will guide the steps of the EU institutions in order to ensure that all European citizens can have access to the advantages and opportunities offered by the new technologies and can derive maximum benefit from their potential for boosting competitiveness and creating greater value.
Suunnitelman seitsemään päämäärään kuuluvat palvelujen yhteentoimivuus, kansalaisten sähköisiä palveluita koskevan luottamuksen edistäminen, palveluiden turvallisuuden parantaminen ja verkkopalvelujen kehittäminen siten, että ne mahdollistavat julkishallintoon liittyvän nykyaikaistamisen ja innovaatiot.
The principles set out under the seven major objectives of this plan include: interoperability of services, promotion of public trust in digital services, improved security, and developing online services with a view to modernisation and innovation, the public administration included.
Avainasemassa kaikkien näiden tavoitteiden saavuttamista varten on komission ajama politiikka, jonka tavoitteena on edistää kaikille EU:n kansalaisille koko EU:n alueella turvallisen sähköisen henkilöllisyyden takaavia sähköisiä allekirjoituksia.
In order to attain these various objectives, a key element is the Commission's future policy concerning the promotion of digital certificates offering a secure electronic identity from which all EU citizens can benefit Union-wide.
Sähköisiä allekirjoituksia koskevista yhteisön puitteista annettu direktiivi 1999/93 EYVL L 13, 19.1.2000, s. 12 . hyväksyttiin ja saatettiin voimaan juuri tämän tavoitteen saavuttamiseksi.
This is the objective behind the adoption and implementation of Directive 1999/93 OJ L 13, 19.1.2000, p.
Direktiivin voimaantulosta on kulunut nyt 11 vuotta.
12. , which created a Community framework for electronic signatures and established the Electronic Signature Committee.
Komissiolle kuuluville tehtävien vuoksi pyytäisin sitä vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
Now that eleven years have passed since the directive came into force and in the light of the tasks of that body, can the Commission state: 1.
Miten komissio arvioi sähköisten allekirjoitusten kehittymistä Euroopan unionissa sekä määrällisesti että yhteentoimivuuden kannalta? 2.
what its assessment is of the evolution of digital certificates in the Union, in terms of both quantity and interoperability; 2.
Kuinka monta varmentamispalveluista vastaavaa elintä ja valtuutettua varmentamispalveluiden tarjoajaa Euroopan unionissa on tällä hetkellä? 3.
how many certification bodies and how many accredited providers of certification services exist at present in the EU; 3.
Aikooko Euroopan komissio kehittää jonkinlaisen eurooppalaisen varmentamisjärjestelmän? 4.
whether it intends to develop any specific form of certification at European level; 4.
Kuinka suuri on jäsenvaltioissa käyttöön otettujen erilaisten teknisten ratkaisujen välinen yhdentymisen aste? 5.
what degree of integration characterises the different technological solutions adopted by the Member States; 5.
Minkä palvelujen tai hallinnollisten menettelyjen alalla komissio katsoo, että sähköisiä allekirjoituksia edellyttävää verkkoasiointia voitaisiin edistää paremmin, ja millaista tukea komissio antaa tällä hetkellä ja voi antaa tulevaisuudessa tällaisten aloitteiden edistämiseksi?
what administrative processes or services it believes could be suitable for the successful promotion of online procedures that require digital certification, and what type of support it currently offers or could offer in the future in order to encourage such initiatives?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4155/2010
Question for written answer E-4155/2010
Aihe: Eurooppalaisten laivojen suojelua koskeva kokeilusuunnitelma
Subject: Pilot scheme for the protection of European vessels
Euroopan komission varapuheenjohtaja vastasi 31. toukokuuta kysymyksiin, joita olin esittänyt eurooppalaisten laivojen tilanteesta Afrikan sarven alueella.
On 31 May 2010, the Commission Vice-President replied en bloc to a series of questions by the author of the present question on the situation of European vessels in the Horn of Africa region.
Vastauksen mukaan hankkeen täytäntöönpano on jo käynnistetty.
It was stated in the Commissioner's answer that this project was already under way.
Edellä esitetyn perusteella esitän seuraavat kysymykset: 1.
In view of the above: 1.
Mikä komission yksikkö vastaa käytännössä tämän ohjelman täytäntöönpanosta ja valmistelusta? 2.
Can the Commission state which of its units is responsible for the execution and preparation of this scheme? 2.
Millaista menettelytapaa suunnitelman laatimisessa ja täytäntöönpanossa noudatetaan ja keille annettavat suositukset osoitetaan? 3.
What methodology will be followed in drawing up and executing the scheme, and for whom will the recommendations made be intended? 3.
Milloin tästä aloitteesta vastuussa olevien tahojen odotetaan saavan työnsä valmiiksi?
When is it expected that the work of the bodies responsible for this initiative will be completed?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4156/2010
Question for written answer E-4156/2010
Aihe: Merirosvousta koskevat tilastotiedot
Subject: Statistics on piracy
Euroopan komission varapuheenjohtaja vastasi 31. toukokuuta esittämiini kysymyksiin muun muassa Afrikan sarven alueella toimivien merirosvojärjestöjen toiminnasta kerättyjen tilastotietojen saamisesta.
On 31 May 2010, the Commission Vice-President replied en bloc to a series of questions by the author of the present question, including a number asking for statistics on the activities of the pirate organisations active in the Horn of Africa region.
Vastauksissa ei esitetty mitään pyytämistäni tiedoista.
The Commissioner's answer did not provide any of the data asked for in the questions.
Vastauksissa kuitenkin mainittiin kaksi meriturvallisuuden parantamiseen tähtäävää hanketta, joissa komissio on mukana ja jotka edellyttävät tilastotietoja hankkeiden kohteena olevien riskien arvioimista varten.
Nonetheless, it did refer to two initiatives for improving maritime security in which the Commission is involved, for which statistics are needed with a view to carrying out the risk evaluations and assessments that figure among their objectives.
Tämän perusteella pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin:
In view of the above:
Onko komissiolla käytettävissään tilastotietoja merirosvojärjestöjen toiminnasta Atalanta-operaation kattamalla alueella?
Does the Commission possess statistics on the activities of the pirate organisations in the area covered by ‘Operation Atalanta’?
Jos ei, niin kuinka komissio aikoo toteuttaa antamassaan vastauksessa mainitut turvallisuuden parantamiseen tähtäävät hankkeet?
If not, on what basis is it carrying out the security improvement operations referred to in its answer?
Jos on, niin miksi komissio ei sisällyttänyt tilastotietoja antamaansa vastaukseen?
If the Commission does possess such data, why was there no reference thereto in its answer?
Voisiko komissio kertoa, kuinka monta laivaa on joutunut hyökkäyksen ja ryöstön kohteeksi operaation kattamalla alueella?
Can the Commission state how many vessels have been attacked and robbed in the area covered by the above operation?
Montako näistä on kauppa-aluksia, montako kalastusaluksia ja montako yksityisiä aluksia tai huvialuksia?
Of these, how many were, respectively, merchant vessels, fishing vessels and private or recreational vessels?
Voisiko komissio kertoa kyseisten alusten varustajien kansallisuudet, alusten nimet ja lippuvaltiot?
Can the Commission provide a breakdown by nationality of the shipowners and vessels concerned, specifying the vessels' names and the flags flown by them?
Montako miehistöä on joutunut sieppauksen kohteeksi näiden 18 kuukauden aikana?
How many crews have been the victims of kidnappings in the last eighteen months?
Voisiko komissio ilmoittaa merimiesten kansallisuudet ja sieppausten keskimääräisen keston?
Can the Commission provide a breakdown by crew members' nationality and indicate how long the kidnappings lasted on average?
Montako merimiestä on tällä hetkellä siepattuna?
How many sailors are currently being held by kidnappers?
Onko sieppausten kestoissa ollut merkittäviä eroja sen mukaan, millaista toimintaa aluksella harjoitetaan?
Is there any significant correlation between length of kidnapping and vessel type?
Miten kaukana rannikolta sieppaukset, hyökkäykset ja panttivankitilanteet ovat tapahtuneet?
What is the average distance from the coast at which kidnappings, attacks and hostage-taking occur?
Onko merirosvojen toiminta keskittynyt erityisesti jollekin tietylle alueelle?
Is there a favoured geographical zone for piracy?
Toimivatko merirosvot erityisesti johonkin tiettyyn kellonaikaan?
Is there a particular time of day favoured by pirates for their actions?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4157/2010
Question for written answer E-4157/2010
Aihe: Meriturvallisuutta koskevat suuntaviivat
Subject: Guidelines on security at sea
Euroopan komission varapuheenjohtaja antoi 31. toukokuuta 2010 ryhmävastauksen eurooppalaisten alusten tilanteesta Afrikan sarvessa esittämiini kysymyksiin.
On 31 May 2010, the Vice-President of the Commission provided an answer to a series of questions I had asked about the situation with regard to European ships off the Horn of Africa.
Varapuheenjohtaja sanoi vastauksessaan, että komissio osallistuu merirosvouden tukahduttamiseksi ja ehkäisemiseksi luotavien IMO:n turvallisuuspolitiikan välineiden tarkistamiseen.
In her answer, the Vice-President mentioned that the Commission was involved in reviewing the IMO’s security arrangements with a view to tackling and preventing piracy.
Tärkeimpinä neuvoina mainittiin erityisesti kyseisillä vesillä purjehtivien alusten rekisteröiminen Afrikan sarvea varten perustetun meriturvallisuuskeskuksen verkkosivustolle ja merirosvouden tukahduttamista ja ehkäisemistä koskevien suuntaviivojen laatiminen varustajia sekä alusten kapteeneja ja miehistön jäseniä varten.
The key approaches mentioned were registering the vessels sailing in the waters concerned on the Maritime Security Centre (Horn of Africa) website and drawing up guidelines for shipowners, captains and crews on tackling and preventing piracy.
Varapuheenjohtaja korosti myös, että varsin monet kyseisillä vesillä purjehtivat alukset eivät rekisteröidy tälle verkkosivustolle.
The answer also stated that many of the vessels sailing in the waters concerned are not being registered on the website.
Vastauksen huomioon ottaen haluaisin tietää seuraavaa: 1.
In the light of the Commission’s answer I should like to ask the following questions: 1.
Miten vastauksessa tarkoitetut suuntaviivat välitetään niiden kohdeyleisölle? 2.
How were the guidelines mentioned in the answer passed on to their intended recipients? 2.
Onko laadittu yhteisön tai jäsenvaltioiden välisiä kampanjoita suositusten tunnetuksi tekemiseksi?
Have there been any efforts at EU or Member State level to raise awareness of these recommendations?
Mitä tekniikoita, kestoa ja menetelmiä on käytetty? 3.
What techniques and methods were used and what time span was involved? 3.
Onko olemassa virallista arviointia siitä, missä määrin näiden suositusten sisältö tunnetaan ja miten tyytyväisiä ovat ne, joille suositukset on tarkoitettu? 4.
Is there any official way of evaluating how much the intended recipients knew about the recommendations and how satisfied they were with them? 4.
Montako prosenttia konfliktialueella purjehtivista aluksista ei rekisteröidy vastauksessa mainitulle verkkosivustolle? 5.
What percentage of vessels sailing in the conflict zone fail to register on the website? 5.
Mihin toimiin on ryhdytty verkkosivuston tunnetuksi tekemiseksi ja sen edistämiseksi, että varustajat ja mahdollisessa vaaratilanteessa aluksista vastaavat käyttävät sitä?
What steps have been taken to raise awareness of the website and encourage the owners and masters of the ships that might be at risk to use it?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4158/2010
Question for written answer E-4158/2010
Aihe: YK:n hoitama EKR:n varainhoito
Subject: Financial administration of EDF funds by the United Nations
Merkittävää osaa Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoista hoitavat YK:n virastot.
A considerable portion of the resources of the European Development Fund (EDF) is administered by United Nations agencies.
Euroopan komission AKT-valtioissa sijaitsevien edustustojen (nykyään EU:n edustustojen) verkkosivulla on hyvin puutteelliset tiedot YK:n virastojen saamien varojen määrästä.
The website of the Commission delegations (now the EU delegations) to the ACP countries gives very scanty details as to the level of resources that go to the UN agencies.
Miten suuret ovat kymmenennestä EKR:sta maksettavat varat, joita YK hoitaa?
What is the volume of financial contributions from the 10 th EDF that are administered by the UN?
Mitkä YK:n virastot saavat niitä?
Which UN agencies do they go to?
Miten suuret nämä varat olivat vuosina 2008, 2009 ja 2010, ja mitkä YK:n virastot niitä hoitavat/hoitivat?
What was the volume of the contributions in 2008, 2009 and 2010, and which UN agencies administered/administer them?
Ketä olivat/ovat lopulliset tuensaajat AKT-valtioissa paikan päällä vuosina 2008, 2009 ja 2010, ja paljonko heitä oli?
Who were/are the final local beneficiaries of these financial resources in the ACP countries in 2008, 2009 and 2010, and how many of them were/are there?
Miten YK:n virastojen hoitamien EKR:n varojen valvonta tapahtuu?
What form does oversight of the EDF resources administered by the UN agencies take?
Onko tähän saakka kirjattu puuttuvia summia tai säännönvastaisuuksia?
Have shortfalls or irregularities been recorded to date?
Jos on, millaisia?
If so, would the Commission give details?
Onko tällaisia summia jo maksettu takaisin?
Have such contributions ever been paid back?
Jos on, miten suuria ne olivat?
If so, what were the amounts concerned?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4159/2010
Question for written answer E-4159/2010
Aihe: Euroopan kehitysrahaston (EKR) varat ja varojen hallinnointi
Subject: EDF funds/administration
Euroopan kehitysyhteistyörahasto (EKR) rahoittaa Euroopan unionin kehitysyhteistyötä AKT‑maiden kanssa.
The European Union’s development cooperation activities in the ACP countries are funded by the European Development Fund (EDF).
EU:ssa EKR‑varojen käytöstä vastaa EuropeAid‑yhteistyötoimisto.
At EU level, DG EuropeAid is responsible for implementing the EDF.
Kehitysmaissa EKR‑varoja hallinnoivat useat toimijat, jotka vastaavat yksittäisten EKR‑rahoitteisten projektien toteutuksesta.
Locally, however, in the ACP countries, the EDF funds are administered by a number of actors, who are responsible for implementing the individual projects funded by the EDF.
EU:n AKT‑maiden edustustojen internet-sivuilla on hyvin puutteellista tai ei ollenkaan tietoa päättyneiden tai parhaalla käynnissä olevien projektien toteuttajista.
The EU ACP delegations’ website gives very scanty, if any, details regarding the participants administering current and completed projects.
Mitä EKR-projektien hallinnoinnista AKT-maissa vastuussa olevia päätoimijaryhmiä on olemassa?
What are the main categories of actor responsible for local EDF administration in the ACP countries?
Mitkä ja kuinka moni kansainvälinen järjestö, hallitustenvälinen järjestö ja kansalaisjärjestö, muu toimija tai toimielin hallinnoi kymmenennestä EKR:stä myönnettyjä rahoja kulloisessakin AKT-maassa vuosina 2008, 2009 ja 2010?
Which, and how many, international organisations, government and non-governmental organisations, and other actors and bodies administer(ed) the funds of the 10th EDF locally in the ACP countries in 2008, 2009 and 2010, broken down by ACP country?
Mitkä yllä mainituista toimijoista ovat vuosina 2008, 2009 ja 2010 saaneet tukia ja kuinka paljon?
What sums, if any, were received respectively by the abovementioned actors in 2008, 2009 and 2010?
Millä tavoin näiden toimijoiden EKR:stä myönnettyjen varojen hallinnointia valvotaan?
What form does oversight of the EDF resources administered by these actors take?
Onko tähän mennessä kirjattu tappioita?
Have shortfalls or irregularities been recorded to date?
Onko tappioita jo maksettu takaisin?
Have such contributions ever been paid back?
Jos on, kuinka suurista summista on kyse?
If so, what were the amounts involved?
Keitä olivat EKR-rahoitteisten projektien lopulliset hyötyjät AKT-maissa vuosina 2008, 2009 ja 2010?
Who were/are the final beneficiaries of the EDF-funded projects in the ACP countries in 2008, 2009 and 2010?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4160/2010
Question for written answer E-4160/2010
Aihe: Kreikan, Euroopan unionin ja IMF:n kesken tehdyn sopimuksen yhteensopivuus EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen kanssa
Subject: Compatibility of the Greece/EU/IMF memorandum with the Treaty on the Functioning of the EU
Eurostatin hiljattain julkaiseman raportin http://www.eapn.ie/eapn/wp-content/uploads/2010/01/combating-poverty-and-social-exclusion-a-statistical-portrait-of-the-european-union-2010.pdf mukaan suurta osaa Kreikan väestöstä uhkaa kuitenkin köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen.
A recent report produced by Eurostat http://www.eapn.ie/eapn/wp-content/uploads/2010/01/combating-poverty-and-social-exclusion-a-statistical-portrait-of-the-european-union-2010.pdf states that a large proportion of the Greek population is at risk of poverty and social exclusion.
Komission, Euroopan keskuspankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston Kreikalta vaatimissa eläkeleikkauksissa http://www.parliament.gr/ergasies/nomosxedia/ValidNomosxedio/1436/M-DNTAMEIO-pap-31-40.qxp.pdf. sivuutetaan täysin se, että alle 400 euron kuukausieläke (5 600 euroa vuodessa), on selvästi alle köyhyyskynnyksen, joka Kreikan osalta on arvioitu 6 100 euron ja 7 560 euron väliin vuodessa http://www.tovima.gr/default.asp?pid=2&ct=16&artid=319425&dt=10/03/2010 yksin eläville.
Only pensions of less than EUR 400 per month (EUR 5 600 per annum) were fully exempted from the cuts imposed on the Greek Government by the Commission, the European Central Bank and the International Monetary Fund http://www.parliament.gr/ergasies/nomosxedia/ValidNomosxedio/1436/M-DNTAMEIO-PAP.qxp.pdf , an amount which is considerably below the poverty threshold, estimated for Greece at between EUR 6 100 and EUR 7 560 http://www.tovima.gr/default.asp?pid=2&ct=16&artid=319425&dt=10/03/2010 annually for a single-person household.
Muut vastaavanlaiset toimenpiteet vähentävät edelleen palkkojen ja eläkkeiden ostovoimaa, kun alv-verokantoja korotetaan ja palkkoja leikataan, minkä johdosta yhä merkittävämpää väestönosaa uhkaa köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen.
The same package of measures further restricts the purchasing power of wages and pensions by raising VAT and exerting pressure on pay, exposing an even larger proportion of the population to the risk of poverty and social exclusion.
Onko riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen liittyvät vaatimukset otettu huomioon Kreikkaan sovellettavien toimenpiteiden määrittelyssä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 9 artiklassa edellytetyllä tavalla?
In drawing up the measures for Greece, were the requirements to guarantee adequate social protection and fight against social exclusion taken into account, as required by Article 9 of the Treaty on the Functioning of the EU?
Ovatko yksityisen sektorin kaikkein matalimpien palkkojen leikkaukset yhteensopivia niiden 14 prosentin työntekijöistä sosiaalisen suojelun kanssa, joita uhkasi välitön köyhyys jo ennen näiden toimenpiteiden hyväksymistä?
Are the measures exerting pressure on the lowest wages in the private sector compatible with the requirement under the Treaty to provide social protection for the 14 % of workers who were already at immediate risk of poverty before the measures were taken?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4161/2010
Question for written answer E-4161/2010
Aihe: Nopea internetyhteys
Subject: Ultra high-speed Internet connections