natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Neuvosto korosti kesäkuussa 2008 annetuissa päätelmissään 10410/08. , jotka koskivat huhtikuussa 2008 annettua komission tiedonantoa ”Euroopan digitaalisen tulevaisuuden valmistelut: i2010-ohjelman puoliväliarviointi” KOM(2008) 199 lopullinen. , että osallistavan tietoyhteiskunnan kannalta on tärkeätä, että kansalaisten saatavilla on laajakaistapalvelut.
The Council, in its conclusions of June 2008 10410/08. on the Commission communication of April 2008 on ‘Preparing Europe's Digital Future: i2010 Mid-term review’ COM(2008)199 final. , underlined the importance of broadband coverage of the population for inclusion in the information society.
Neuvosto korosti myös kiinteiden ja langattomien hyvin nopeiden laajakaistaverkkojen kehittämisen strategista merkitystä ja totesi, että niiden kehittäminen on Euroopan kilpailukyvyn, uraa uurtavien innovaatioiden ja seuraavan sukupolven palvelujen edellytys.
The Council also underlined the strategic importance of the development of fixed and mobile very high speed broadband networks, considering that this development is a precondition for European competitiveness, disruptive innovations and next generation services.
Lisäksi neuvosto kehotti esteettömästä tietoyhteiskunnassa maaliskuussa 2009 antamissaan päätelmissä 8176/09. komissiota ”tarkastelemaan tietoyhteiskuntaan osallistamista yleensä ja sähköisten palvelujen esteettömyyttä erityisesti keskeisenä tavoitteena neuvoston kannustamiseksi säilyttämään tämän ensisijaisen tavoitteen i2010-aloitteeseen perustuvassa EU:n tietoyhteiskuntaa koskevassa politiikassa ja seuraavassa Euroopan vammaistoimintasuunnitelmassa.”
Furthermore, in its conclusions of March 2009 on an Accessible Information society 8176/09. , the Council invited the Commission to ‘uphold e-inclusion in general, and e-accessibility in particular, as a main concern in order to encourage the Council to maintain this priority in EU information society policy following up on the i2010 initiative, and in the next European disability action plan.’
Erityisesti syrjäseutujen ja saarten asukkaiden tukemisen osalta neuvosto totesi edellä mainituissa kesäkuun 2008 päätelmissä 10410/08. , että ”lähetyspalvelujen laajentamisen lisäksi taajuusylijäämä antaa mahdollisuuden tukea Lissabonin tavoitteiden saavuttamista muun muassa lisäämällä laajakaistapalvelujen tarjontaa kansalaisille ja taloudellisille toimijoille kaikkialla EU:n alueella ja kaventamalla digitaalista kuilua tieto‑ ja viestintätekniikkapalvelujen tarjonnassa erityisesti tarjoamalla tarvittaessa etuja heikoimmassa asemassa oleville, syrjäseuduille ja maaseutualueille.”
Specifically concerning support for remote and island communities, in its abovementioned conclusions of June 2008 10410/08. , the Council recognised that, ‘besides the extension of broadcasting services, a potential of the digital dividend is to support the achievement of the Lisbon goals by inter alia increasing the availability of broadband access services to citizens and economic players throughout the EU territory, addressing the digital divide in the provision of Information and Communication Technology services, particularly providing, where appropriate, benefits for under-privileged, remote or rural areas.’
Neuvosto hyväksyi äskettäin avainasiakirjan Asiak.
The Council recently adopted a Key Issues Paper doc.
7232/09. , jossa suositellaan laajakaistaverkkojen laajentamiseen tähtäävien toimien edistämistä sekä jäsenvaltioiden että Euroopan unionin tasolla, jotta verkkoon pääsy voitaisiin tarjota alueilla, joilla on heikosti palveluja ja korkeat kustannukset ja joilla markkinat eivät pysty tarjoamaan palveluja.
7232/09. which recommended promoting the extension of broadband networks both at Member State and at European Union level with the aim of providing access to poorly served and high‑cost areas where the market cannot deliver, the common indicative goal being 100 % broadband Internet coverage between 2010 and 2013.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3140/09
WRITTEN QUESTION E-3140/09
Voiko komissio vahvistaa, ettei yhtäkään Euroopan unionin kansalaista saisi jättää laajakaistan tuoman vallankumouksen ulkopuolelle ja että syrjäiset ja saarilla elävät yhteisöt tulevat saamaan tarvitsemansa tuen hankkiakseen laajakaistayhteydet?
Can the Commission confirm that no European citizen should be left out of the broadband revolution and that remote and island communities will be given the support necessary to ensure that they have access to broadband?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3141/09
WRITTEN QUESTION E-3141/09
Aihe: Malpensan lentokentän laajennus
Subject: Extension of Malpensa airport
Italian hallituksen ja komission välisen tietojen vaihdon yhteydessä Italian ympäristöministeri päätti pyytää YVA-lautakunnalta neuvoa-antavan kannanoton.
During the exchange of information between the Italian Government and the Commission, the Ministry of the Environment decided to ask for an opinion from the EIA Committee.
Saadun kannanoton (nro 576, annettu 25.3.2004) mukaan ympäristövaikutusten arviointi voitiin jättää tekemättä sillä perusteella, että ”toteuttava taho ei ilmoita liikennemäärien lisääntyvän”.
According to that opinion (No 576 of 25 March 2004), the EIA had not been performed because the promoters had made no mention of an increase in traffic.
Asiakirjoissa täsmennettiin, että kannanotto on pätevä sillä edellytyksellä, ettei nykyistä sallittujen lento‑ ja matkustajamäärien rajaa ylitetä, kun otetaan huomioon myös Malpensasta Linateen siirrettävät lennot siten kuin ne on vahvistettu 13. joulukuuta 1999 annetulla pääministerin asetuksella.
It was stipulated that the opinion was subject to the condition that the existing authorised limit on movements of aircraft and passengers, set out in the Prime Ministerial Decree of 13 December 1999 and resulting also from the transfer of flights from Malpensa to Linate, should not be exceeded.
Nyt on kuitenkin ilmeistä, että lentoasemalla on sekä vuonna 2006 että vuonna 2007 ylitetty pääministeri D'Aleman 13. joulukuuta 1999 antamassa asetuksessa ja sen liiteasiakirjoissa asetettu 21,3 miljoonan matkustajan raja.
However, in both 2006 and 2007, airport traffic had exceeded the limit of 21.3 million passengers set down in the D'Alema Prime Ministerial Decree of 13 December 1999 and attached related provisions.
Assaeroportin (http://www.assaeroporti.it) tietojen mukaan vuonna 2006 matkustajia oli 21,6 miljoonaa ja vuonna 2007 23,9 miljoonaa, toisin sanoen 2,5 miljoonaa matkustajaa yli asetetun rajan.
In 2006, according to information from Assaeroporti (http://www.assaeroporti.it), the level of traffic was 21.6 million passengers, whereas in 2007 the figure was 23.9 million passengers, in other words 2.5 million above the limit laid down.
Tiedustelen siis, onko komissio tietoinen näistä tosiasioista ja miten se aikoo toimia tämän ilmeisen ehtojen rikkomuksen osalta, jota koskevan valituksen komissio oli jättänyt käsittelemättä.
Is the Commission aware of these facts and what will it do in the face of a clear violation of the terms under which the Commission closed the infringement procedure?
Laajennustyöt sijaitsevat lisäksi Parco del Ticinon rajalla, joka on luokiteltu yhteisön tärkeänä pitämäksi alueeksi (SIC) ja erityissuojelualueeksi (ZPS) (SIC IT 1150001, joka on yhteneväinen alueen ZPS IT 1150001 kanssa; ZPS IT 2080301, osittain päällekkäinen alueiden SIC: IT 2010010; IT 2010012; IT 2010013; IT 2010014 kanssa), ja lentoaseman toiminta vaikuttaa voimakkaasti kyseisiin alueisiin.
Lastly, given that the works in question border on Ticino park, a recognised SIC and ZPS area (SIC IT 1150001 coinciding with ZPS IT 1150001; ZPS IT 2080301 partially overlapping with SIC IT 2010010, IT 2010012, IT 2010013 and IT 2010014) and that the airport's activities have a substantial impact on these SIC and ZPS, it should be pointed out that, although there is a legal obligation (‘Birds’ Directive 79/409/EEC OJ L 103, 25.4.1979, p.
Voiko komissio kertoa, mihin toimiin se aikoo tämän vakavan rikkomuksen osalta ryhtyä?
What does the Commission intend to do to deal with these serious infringements?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3142/09
WRITTEN QUESTION E-3142/09
Aihe: New Freelance Professionals Programme -ohjelma
Subject: New Freelance Professionals Programme
Kreikassa on otettu käyttöön ohjelma nimeltä New Freelance Professionals Programme.
A programme entitled ‘New Freelance Professionals Programme’ has been implemented in Greece.
Kysymyksen esittäjä on ottanut yhteyttä peräti 11:een eri pääosastoilla työskentelevään henkilöön selvittääkseen, miten EU on osallisena kyseisessä ohjelmassa ja kuinka suuressa määrin EU valvoo ohjelman toteuttamista.
I have spoken to no less than 11 different people in different DGs with a view to ascertaining the EU’s involvement in this programme, including the extent to which the EU monitors its implementation.
Kukaan ei näytä osaavan antaa tarvittavia tietoja.
No-one seems able to provide the desired information.
Voiko komissio tätä taustaa vasten ilmoittaa, kuinka suuressa määrin EU rahoittaa ohjelmaa ja valvooko komissio ohjelman toteuttamista?
In the light of the above, can the Commission state to what extent the programme is funded by the EU, and whether the Commission monitors the implementation of the programme?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3144/09
WRITTEN QUESTION E-3144/09
Viitaten komission kysymykseeni E-0948/09 antamaan vastaukseen, onko Iranin hallitus reagoinut mitenkään EU:n ihmisoikeuksista käytävän keskustelun yhteydessä tekemään huomautukseen siitä, että Iran on uhkaillut Teheranissa työskenteleviä British Councilin työntekijöitä?
Further to the Commission’s answer to my Question E‑0948/09, has the Government of Iran taken any notice of the EU’s mentioning of Iran’s harassing of the British Council staff in Tehran in the context of discussion of human rights?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3145/09
WRITTEN QUESTION E-3145/09
Aihe: Ratkaisu Islannin valaanpyyntiin
Subject: Solution to Iceland's whaling
Viitaten vastaukseen, jonka sain kysymykseeni E-0953/09 , voiko komissio määritellä, mikä sen mielestä on ratkaisu Islannin valaanpyyntiin?
Further to the answer to my Question E‑0953/09, can the Commission outline what it considers to be the ‘solution to the issue of Iceland’s whaling’?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3148/09
WRITTEN QUESTION E-3148/09
Aihe: Lontoon G20-huippukokouksen tulosten toimeenpano ja seuranta
Subject: Implementation of and follow-up to the outcome of the G20 summit in London
G20-maat pitivät 2.4.2009 Lontoossa EU:n jäsenvaltion, Iso-Britannian, isännöimän huippukokouksen.
On 2 April 2009, the G20 countries held a summit in London hosted by Britain, an EU Member State.
Euroopan unionia edusti kokouksessa muodollisesti komission puheenjohtaja, mutta kokous oli nimenomaisesti ”ryhmä kahdenkymmenen” (The Group of Twenty) johtajien kokous, ”London Summit”.
At the summit, the EU was formally represented by the President of the Commission, but the meeting was explicitly billed as a meeting of leaders of the Group of Twenty, the ‘London Summit’.
Kokouksen tulokset sitovat epäsuorasti kaikkia maailman valtioita, vaikka YK:n jäsenmaista yli 170 ei ollut edustettuina siinä.
The results of the summit are indirectly binding on all States in the world, even though more than 170 UN Member States were not represented there.
Kokouksen merkittävin saavutus oli asiantuntija-arvioiden mukaan se, että 85 prosentista maailmantaloudesta vastaavien maiden johtajat kykenivät osoittamaan yhteistyökykyä maailmantaloutta uhkaavan vaikean laman torjumiseksi.
According to experts, the principal achievement of the summit was that leaders of countries accounting for 85 % of the global economy were able to display an ability to cooperate to combat the severe recession threatening the global economy.
Huippukokouksessa sovittiin mittavasta tukipaketista (818 miljardia euroa) maailmantalouden elvyttämiseksi.
A substantial support package (EUR 818 billion) was agreed at the summit to revive the global economy.
Tässä mielessä merkittävimpänä tuloksena on pidetty maailman valuuttarahaston (IMF) käytössä olevan pääoman voimakasta vahvistamista.
The most important outcome in this connection was held to be a considerable increase in the capital available to the International Monetary Fund (IMF).
Lontoon huippukokouksen loppuasiakirjassa korostetaan tavoitteena olevan reilun ja kestävän taloudellisen toipumisen merkitystä kaikkien valtioiden osalta.
The final document of the London Summit stresses the objective of ensuring a fair and sustainable recovery for all countries.
Tässä mielessä huippukokous sitoutui muun muassa vuosituhat‑ ja kehitysaputavoitteiden toteuttamiseen.
To this end participants undertook, inter alia , to attain the Millennium Development Goals and development aid objectives.
Loppuasiakirjan kohdassa 25 todetaan, että ”huippukokous pyytää YK:ta yhteistyössä muiden globaalien instituutioiden kanssa luomaan tehokkaan mekanismin seuraamaan kriisin vaikutusta kaikkein köyhimpien ja haavoittuvaisimpien asemaan”.
Paragraph 25 of the final document states: ‘we call on the UN, working with other global institutions, to establish an effective mechanism to monitor the impact of the crisis on the poorest and most vulnerable’.
Edellä olevan perusteella tiedustelen, mikä on EU:n yksityiskohtainen ehdotus G20-huippukokouksen esittämän pyynnön osalta ja miten YK:n tulisi komission mielestä toimia asiassa?
What is the EU's detailed proposal with regard to the G20 Summit's call, and how, in the Commission's opinion, should the UN proceed in this regard?
Joaquín Almunian komission puolesta antama vastaus
Answer given by Mr Almunia on behalf of the Commission
(29. kesäkuuta 2009)
(29 June 2009)
Komissio on samaa mieltä siitä, että Lontoon huippukokous onnistui hyvin ja osoitti, että maailman eri maiden johtajat pyrkivät päättäväisesti työskentelemään yhdessä maailmanlaajuisen talous‑ ja finanssikriisin torjumiseksi, vaikka G20-kokouksissa ei voidakaan tehdä muita valtioita sitovia päätöksiä.
The Commission shares the view that the London summit has been a significant success, demonstrating the determination of global leaders to unite in the face of the global economic and financial crisis, even if the G‑20 cannot take decisions that are binding on other countries.
Tuki Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) käytössä olevien varojen lisäämiselle oli yksi huippukokouksen merkittävimmistä konkreettisista tuloksista.
The support for an increase in available resources for the IMF was among the most significant concrete results of the summit.
Komissio katsoo, että jotta voitaisiin varmistaa oikeudenmukainen ja kestävä elpyminen kaikissa maissa, YK:n on tehokkaasti koordinoitava kansainvälisiä toimia, joilla autetaan kehitysmaita tarttumaan erilaisiin maailmanlaajuisiin sosiaalisiin, taloudellisiin ja rahoituksellisiin haasteisiin.
As regards the objective of ensuring a fair and sustainable recovery for all countries, the Commission believes that the United Nations (UN) must be put in the condition to effectively coordinate international efforts to help developing countries tackle a variety of global social, economic, financial and economic challenges.
Esimerkiksi YK:n talous‑ ja sosiaalineuvoston (ECOSOC) uudistus olisi toteutettava kaikilta osin.
For example, the Economic and Social Council of the UN (ECOSOC) reform should be fully implemented.
Lisäksi YK:n valmiuksia yhtenäiseen toimintaan olisi parannettava järjestelmän johdonmukaisuutta käsittelevän korkean tason YK-työryhmän (2006) suositusten mukaisesti.
In addition, the UN's capacity to ‘Deliver as One’ should be strengthened, as recommended by the UN Panel on System Wide Coherence (2006), e.g. in food security through the further integration and rationalisation of its three food and agricultural agencies in Rome.
Esimerkiksi elintarviketurva-asioissa olisi eduksi, jos YK:n kolmen Roomassa sijaitsevan elintarvike­ ja maatalousalan erityisjärjestön toiminnan integrointia ja järkiperäistämistä jatkettaisiin edelleen Komission tiedonanto ”Kriisitilanteen tuki kehitysmaille”, KOM(2009) 160 lopullinen. .
Commission Communication ‘Supporting developing countries in coping with the crisis’; COM(2009)160 final.
EU tukee G20-kokouksen pyyntöä siitä, että YK seuraa yhteistyössä muiden asiaan liittyvien instituutioiden kanssa kriisin vaikutuksia köyhimpiin ja haavoittuvimpiin väestönosiin .
The EU supports the G‑20 call on the UN, working with other relevant institutions, to monitor the impact of the crisis on the poorest and most vulnerable.
Konferenssissa otetaan huomioon YK:n pääsihteerin raportti sekä kansainvälisen valuutta- ja rahoitusjärjestelmän uudistuksia tarkastelevan asiantuntijaryhmän (Stiglitz-komission) työ.
The Conference will receive input from a report of the UN Secretary General and the work of the Commission of Experts on reforms of the international monetary and financial system (‘Stiglitz Commission’).
Kaikissa päätöksissä olisi otettava huomioon kansainvälisten rahoituslaitosten suhteelliset edut, olemassa olevat järjestelmät sekä kunkin organisaation toimeksianto ja asiantuntemus, jotta voidaan varmistaa tehokas työnjako.
Any such decisions should take into consideration the comparative advantages of international financial institutions, existing mechanisms as well as the mandates and expertise of each organisation in order to ensure an efficient division of labour.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3151/09
WRITTEN QUESTION E-3151/09
Aihe: EU:n tuki suurjännitteisen tasavirran siirrolle
Subject: EU support for high-voltage DC power transmission
EU tukee Euroopan laajuisen energiaverkon (TEN-E) kautta ja elvytyssuunnitelman puitteissa muun muassa sähköverkkojen laajentamista.
Among the beneficiaries of EU support via TEN‑E and under the Economic Recovery Plan are projects for the expansion of electricity networks.
Onko näiden hankkeiden joukossa myös suurjänniterunkoverkkoja?
Do these projects include high-voltage transmission networks?
Jos on, mitkä ovat näille verkoille annettavan tuen painopistealueet, tavoitteet ja määrä?
If so, what priorities and conditions are set for the support of such networks, and what amounts are involved?
Onko niistä tehty suunnitelma?
Are these listed anywhere?
TEN-E-määrärahoista tuettavia sähköhankkeita koskevasta yleissuunnitelmasta ei valitettavasti aina käy ilmi, onko kyse vaihto‑ vai tasavirtajohdoista.
Unfortunately it is not always clear from the general list of electric power projects supported by TEN‑E funds whether they relate to DC or AC power lines.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3152/09
WRITTEN QUESTION E-3152/09
Millaisia keinoja on olemassa EU:n avun toimittamiseksi Kyproksen pohjoisosaan, ja miten ne ovat mahdollisten kiinnostuneiden tarjoajien käytettävissä?
What are the mechanisms for delivery of EU assistance in Northern Cyprus and in what ways are they accessible to interested potential bidders?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3153/09
WRITTEN QUESTION E-3153/09
Mitä hankkeita EU on rahoittanut Pohjois-Kyproksessa vuoden 2004 alun jälkeen erityisesti ympäristönsuojelun ja maankäytön alalla?
What projects has the EU funded in Northern Cyprus since the beginning of 2004, with particular regard to protection of the environment and land development?
Keille tai mille organisaatioille on annettu vastuu hankkeiden valvonnasta, mitä tavoitteita niille on asetettu, kuinka monta työntekijää hankkeisiin osallistuu ja miten hankkeet rahoitetaan?
Which individuals or organisations have been granted oversight of the projects, what objectives have they been set, how many employees have been involved, and what funding has been allocated?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3154/09
WRITTEN QUESTION E-3154/09
Komissio ehdotti 7. heinäkuuta 2004 joukon mittavia kauppaan liittyviä tukitoimenpiteitä Kyproksen turkkilaisen yhteisön eristäytyneisyyden lopettamiseksi.
On 7 July 2004 the Commission proposed a comprehensive package of aid and trade measures aimed at putting an end to the isolation of the Turkish Cypriot community.
Miten toimenpiteiden hyväksyminen ja toteuttaminen on edistynyt?
What progress has been made in adopting and implementing these measures?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3155/09
WRITTEN QUESTION E-3155/09
Miten Kyproksen pohjoisosan viranomaisia tuetaan kehityssuunnittelun ja ympäristönsuojelun nykyaikaistamisessa Kyproksen ongelmaa koskevaa päätöslauselmaa odotellessa?
Pending resolution of the Cyprus problem, what encouragement is being given to the authorities in Northern Cyprus to modernise development planning and environmental protection?
Jos tukitoimenpiteitä ei tällä hetkellä toteuteta, mitä mahdollisia varoja EU:lla voisi tähän tarkoitukseen olla?
If nothing is currently being done, what potential resources might be made available by the EU?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3156/09
WRITTEN QUESTION E-3156/09
Aihe: Komission maksuviivästykset
Subject: Late payments from the Commission
Komissio on tehnyt ansiokkaan aloitteen ja kehottanut jäsenvaltioiden viranomaisia maksamaan laskunsa yrityksille 30 päivän maksuajalla, tai muutoin heidän olisi maksettava korkoja ja korvauksia.
The Commission has taken the laudable initiative of asking the Member States’ public authorities to settle their accounts with enterprises within 30 days, failing which they would have to pay interest and compensation.
Aikovatko myös Euroopan toimielimet komissiosta ja sen yksiköistä lähtien soveltaa esitettyä käytäntöä, jolla pyritään parantamaan eurooppalaisten yritysten maksuvalmiutta?
Will this proposal, which aims to improve the cash flow situation of European enterprises, also be applied by the European institutions, starting with the Commission and its departments?
Maksuista kaupallisissa toimissa 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun direktiivin 2000/35/EY EYVL L 200, 8.8.2000, s. 35. nojalla komissiolle myönnettiin oikeus maksaa omille velkojilleen korkeintaan 60 päivän maksuajalla yksityisen sektorin 30 päivän sijaan.
Under Directive 2000/35/EC OJ L 200, 8.8.2000, p.35. of 29 June 2000 on combating late payment in commercial transactions, the Commission gave itself the right to pay its own creditors within a maximum of 60 days, as against 30 days for the private sector.
Onko komissiolle vuoden 1997 jälkipuoliskolla myönnetty maksuaikakäytäntö vanhentunut, ja jos on, niin mistä alkaen?
Is this period of time, which the Commission has been allowing itself since the second half of 1997, now no longer applicable, and if so, since when?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3157/09
WRITTEN QUESTION E-3157/09
Aihe: Opettajan joutuminen päällekarkauksen kohteeksi vierailullaan Euroopan parlamentissa Strasbourgissa
Subject: Assault on a lecturer visiting Parliament in Strasbourg
Vieraakseni saapui 26.3.2009 Riminin Istituto Tecnico Statale Commerciale ‑koulun koululaisryhmä.
On 26 March 2009, two classes of students from the Istituto Tecnico Statale Commerciale in Rimini visited Strasbourg as my guests.
Vierailun yhteydessä opettaja joutui päällekarkauksen kohteeksi.
In the transcript of the complaint filed by Ms Negosanti (Ref.
Kun ottaa huomioon Franca Negosantin 27.3.2009 poliisille tekemän ilmoituksen nro RNCS142009VD901194, jossa Negosanti selittää joutuneensa väkivaltaisen hyökkäyksen kohteeksi todistajien ja Rue des Magasins 9:ssä sijaitsevan hotelli Victoria Garden Suites'n johtajan läsnä ollessa,
No RNCS142009VD901194) on 27 March 2009 at Rimini police station in Via Flaminia, she explained that she had been violently assaulted, in the presence of witnesses, by the manager of the Victoria Garden Suites Hotel, located at 9, rue des Magasins.
kun ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 6 artiklan, jossa todetaan, että ”jokaisella on oikeus vapauteen ja henkilökohtaiseen turvallisuuteen”,
Article 6 of the EU Charter of Fundamental Rights states that ‘Everyone has the right to liberty and security of person’.
kun ottaa huomioon, että kyseisessä hotellissa asuu kaupungissa pidettävien parlamentin istuntojen ajan parlamentin jäseniä ja heidän avustajiaan,
MEPs and their assistants are present in that hotel during the part-sessions held in Strasbourg.
voiko komissio kertoa, onko se tietoinen kyseisestä tapauksesta ja mihin institutionaalisiin toimiin se aikoo ryhtyä tapahtuneen selvittämiseksi?
Can the Commission confirm whether it is aware of this attack, and what measures it intends taking at an institutional level to shed light on what happened?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3159/09
WRITTEN QUESTION E-3159/09