natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jordan-joen kuivuminen ja Kuolleenmeren pilaantuminen ovat vakavia, näkyvissä olevia uhkia.
There is a serious and visible threat of the River Jordan running dry and of the degradation of the Dead Sea.
Poliittiset toimet vesivarojen kunnioittamiseksi ja Euroopan unionin aiheeseen liittyvät ohjelmat eivät ole tuottaneet tulosta.
Political interventions to treat water resources with respect and the European Union's related programmes have not borne fruit.
Mitkä ovat komission näkemykset suunnitelmasta siirtää vettä Punaiseltamereltä Kuolleeseenmereen?
What are the Commission's views on the plan to transfer water from the Red Sea to the Dead Sea?
Onko suunnitelma taloudellisesti toteuttamiskelpoinen?
Is it viable from an economic point of view?
Saatetaanko sillä vaarantaa ympäristöä tai luonnon monimuotoisuutta?
Does it entail any ecological risks or an imbalance in biodiversity?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6210/2010
Question for written answer E-6210/2010
Aihe: EU:n ja Välimeren unionin asema uusilla islamilaisilla yhteismarkkinoilla
Subject: Role of the EU and the Union for the Mediterranean in the new Islamic common market
Arabimaiden ja Turkin välisen yhteistyöfoorumin kolmannessa kokouksessa päätettiin perustaa Turkin, Libanonin, Syyrian ja Jordanian välinen vapaakauppa-alue ja vapaata liikkuvuutta koskeva alue yhteistyötä varten muun muassa sellaisilla aloilla, kuten energia, kaupankäynti, maatalous, terveys, sijoitus, ympäristö ja vesi.
At the third meeting of the Arab-Turkish Cooperation Forum, it was decided to create a zone for free trade and free movement between Turkey, Lebanon, Syria and Jordan with a view to cooperation in sectors such as energy, commerce, agriculture, health, investment, the environment, water, etc.
Onko komissiolla mitään tietoja tästä asiasta?
Does the Commission have any information on this matter?
Muodostaako tämä suunnitelma osan Välimeren unionin toimista?
Does this plan form part of the activities of the Union for the Mediterranean?
Onko yhteisön rahoitusta tai teknistä apua myönnetty tai onko mitään sellaista pyydetty?
Has provision been made for Community funding or technical assistance or has any such been requested?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6211/2010
Question for written answer E-6211/2010
Aihe: Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annettu direktiivi ja strykniini
Subject: Biocide Directive and strychnine
Minkä vuoksi komissio alun perin tarpeettomasti kielsi strykniinin käytön?
What was the Commission’s reason for the unnecessary banning of strychnine in the first place?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6212/2010
Question for written answer E-6212/2010
Aihe: Cumbrian tulvat: poikkeuksellinen alueellinen katastrofi
Subject: Cumbria floods: extraordinary regional disaster
Cumbriassa sattui vuonna 2009 tulvia, joista aiheutui valtavaa fyysistä vahinkoa sekä taloudellisia ja yhteiskunnallisia häiriöitä, kouluja ja yrityksiä suljettiin, ja niistä aiheutui menetyksiä.
In 2009, Cumbria was hit by floods that caused tremendous physical damage and economic and social disruption, with school and business closures and losses.
Vaikka tulvien vuoksi Euroopan solidaarisuusrahaston pääasiallisesta osasta (tukea myönnetään, kun tuhon laajuus on yli 0,6 prosenttia bruttokansantuotteesta) ei myönnetty rahoitusta, tulvan aiheuttamien olosuhteiden vuoksi voidaan mahdollisesti saada tukea ”poikkeuksellista alueellista katastrofia” koskevan kriteerin perusteella.
While the floods did not qualify for funding under the main strand of the European Solidarity Fund (applicable to damage worth 0.6 % GDP), the circumstances that the flood created may have qualified for aid under the ‘extraordinary regional disaster’ criterion.
Voiko komissio ilmoittaa, voidaanko Cumbrian tulvien vuoksi saada tukea tämän otsakkeen perusteella?
Can the Commission comment on whether or not the Cumbria flooding qualified under this heading?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6213/2010
Question for written answer E-6213/2010
Aihe: Cumbrian tulvat: poikkeuksellisen alueellisen katastrofin määritelmä
Subject: Cumbria floods: definition of ‘extraordinary regional disaster’
Euroopan unionin solidaarisuusrahaston mukaan poikkeukselliselle alueelliselle katastrofille myönnetään tukea, jos siitä aiheutuu vaikutuksia alueen huomattavalle väestönosalle ja jos katsotaan, että katastrofista aiheutuu vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia alueen talouden vakaudelle ja elinoloille.
Under the European Solidarity Fund, there are provisions for funding for an ‘extraordinary regional disaster’ if ‘the majority of the population of a region is affected’, and if it is deemed that the disaster will have ‘serious and lasting effects on [the region’s] economic stability and living conditions’.
Voiko komissio määritellä, mitä ”alueella” tarkoitetaan: toisin sanoen viitataanko termillä EU:n alueeseen, NUTS-alueeseen vai kansalliseen alueeseen?
Can the Commission define what is meant by a ‘region’: i.e. does the term refer to a European parliamentary region, a NUTS region or a national region?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6214/2010
Question for written answer E-6214/2010
Aihe: Cumbrian tulvat: Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen hakemus
Subject: Cumbria floods: British Government application
Voiko komissio vahvistaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ei hakenut Euroopan solidaarisuusrahastosta tukea Cumbriassa vuonna 2009 sattuneiden tulvien vuoksi?
Can the Commission confirm that the British Government did not apply for assistance from the European Solidarity Fund following the Cumbria floods of 2009?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6215/2010
Question for written answer E-6215/2010
Aihe: Suoalueiden sisällyttäminen vaikeiden alueiden määritelmään
Subject: Inclusion of peatlands in definition of complex terrain
Ymmärtääkseni komissio aikoo pian antaa jäsenvaltioille ohjeita siitä, miten NER300-ohjelman hakemuksia koskevat päätökset on tehtävä kansallisella tasolla.
I understand that the Commission plans shortly to issue guidelines to the Member States on how decisions on NER300 applications are to be taken at national level.
Keskeinen osa tätä ohjelmaa, josta ei mielestäni ole keskusteltu riittävän yksityiskohtaisesti, on vaikeiden alueiden määritelmä.
A key part of this programme which, I feel, has not been discussed in sufficient detail is the definition of a complex terrain.
Omasta tutkimuksestani ymmärrän, että tavoitteena on yksinkertaisesti antaa esimerkkejä vaikeista alueista.
From my own research, I understand that it is the intention simply to provide examples of complex terrain.
Minkätyyppiset alueet on luokiteltu NER300-ohjelmassa vaikeiksi alueiksi?
What types of terrain are classified as complex in the NER300 programme?
Jos vaikeiden alueiden tyypeistä ei ole laadittu tarkkaa listaa, haluaisin kiinnittää komission huomion suoalueiden sisällyttämisen mahdollisuuteen.
If no definite list of types of complex terrain has been established, I would like to draw the Commission’s attention to the possibility of including peatlands.
Suoalueet ovat erittäin vaikeita alueita niiden kostean, likomärän koostumuksen takia.
Peatlands are an extremely difficult type of terrain due to their damp, soggy composition.
Aikooko komissio sisällyttää tai lisätä suoalueet vaikeiden alueiden määritelmään?
Does the Commission intend to include peatlands in, or add them to, the definition of complex terrain?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6216/2010
Question for written answer E-6216/2010
Aihe: Sokerimarkkinoita koskevat EU:n ja Andien maiden väliset vapaakauppasopimukset
Subject: Free-trade agreements between the EU and the Andean countries in the context of the sugar market
Euroopan unionin ja Andien yhteisön välinen sopimus, joka sisältää Kolumbialle ja Perulle myönnettävän noin 100 000 tonnin tullittoman tuontikiintiön, voisi tulla voimaan 1. tammikuuta 2012 lähtien.
An agreement between the European Union and the Andean Community granting Colombia and Peru a nil-duty import quota of approximately 100 000 tonnes could enter into force on 1 January 2012.
Tarkemmin sanottuna tässä sopimuksessa määrätään, että Kolumbialle myönnetään 62 000 tonnin tulliton kiintiö sokerille ja 22 000 tonnin tulliton kiintiö korkean sokeripitoisuuden sisältäville tuotteille.
More specifically, under the agreement Colombia will be granted 62 000 tonnes of sugar and 22 000 tonnes of products with high sugar content duty free.
Alkuperäisiä kiintiöitä lisätään 3 prosenttia vuodessa.
There will be a 3 % annual rise in the quotas.
Tämä johtaa selvästi kolmivaiheiseen kauppaan.
This clearly results in triangular trade.
Näin ollen pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
This being the case, would the Commission please answer the following questions: 1.
Ketä kyseiset sopimukset hyödyttävät? 2.
For whose benefit will these agreements be concluded? 2.
Miten kyseiset sopimukset vaikuttavat EU:n sokerimarkkinoiden tasapainoon?
What impact will the agreements have on the balance of the European sugar market?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6218/2010
Question for written answer E-6218/2010
Innovointi ja kilpailukyky ovat keskeisiä tekijöitä, joilla pienet ja keskisuuret yritykset voivat erottautua tuotteillaan paitsi kotimaan myös kansainvälisillä markkinoilla.
Innovation and competitiveness are two priority requirements for small and medium-sized enterprises to be able to distinguish themselves for their products on both national and international markets.
Hankkeella nimeltä Tekniset muutokset pk-yrityksissä, suunnittelu ja luovuus, jonka toteutuksesta vastaa konsortio (Consorzio Tecnologie Meccaniche) Centro Italia, on tarkoitus elvyttää Lazion alueen teollisuutta.
The purpose of the project named ‘Technology transfer to SMEs, design and creativity’, developed by the Mechanical Technology Consortium (CTM) of Central Italy, is to relaunch the industrial sector in the Lazio region.
Hankkeen tavoitteena on kehittää ja uudistaa pk-yritysten tuotantojärjestelmää, edistää teknologisen innovoinnin tarjonnan löytymistä, kannustaa tieteellisen tutkimuksen ja yritysmaailman väliseen yhteistyöhön yhteisten tiedonlevityshankkeiden kehittämiseksi sekä tunnistaa sopivat kanavat, joilla voidaan tukea ja toteuttaa patentteja ja sivutuotteita.
The aim of the project is to develop and renew the production systems of SMEs, to encourage entrepreneurs to take advantage of technological innovation, to boost cooperation between scientific research and the business world in order to develop joint projects for disseminating knowledge and to identify appropriate channels for supporting and securing patents and spin-offs.
Hankkeen tavoitteena on myös suunnittelu- ja luovuuskulttuurin levittäminen eri yritysten välillä.
The project also seeks to spread among businesses a design-oriented culture of creativity.
Onko teknologisen innovointilaboratorion perustamiseen mahdollista saada rahoitusta? 2.
say whether any funding is available to build a technological workshop for innovation; 2.
Onko tuotannon suunnittelun kehittämisen tukemiseen mahdollista saada rahoitusta? 3.
say whether any funding is available to support design in the manufacturing sector; 3.
Onko olemassa ohjelmia, joilla tuetaan pk-yritysten kilpailukykyistä uudistamista? 4.
say whether there are any programmes to support the competitive modernisation of SMEs; 4.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6219/2010
Question for written answer E-6219/2010
Aihe: Matkustajien lentolippujen varausten yhteydessä tekemien kirjoitusvirheiden seuraukset
Subject: Consequences of spelling mistakes for passengers when booking plane tickets on line
Kirjautuessaan sisään lennolle matkustajien pitää tavallisesti maksaa lisämaksua ennen matkan alkua, mikäli he ovat varatessaan antaneet lempinimensä virallisen etunimensä sijaan tai kirjoittaneet nimensä vahingossa väärin.
When checking in at airports, passengers regularly face extra charges before their journey begins because they have entered a nickname instead of their official forename, or have made a typing mistake.
Lentoyhtiöt antavat matkustajalle luvan matkustaa vain sillä ehdolla, että matkustaja ostaa kokonaan uuden lipun, joka on usein huomattavasti alkuperäistä lippua kalliimpi.
Airlines allow such passengers to travel only on condition that they buy a completely new ticket, which is often far more expensive than the original ticket.
Onko komissio tietoinen tästä ongelmasta, että matkustajien on ostettava kokonaan uusi lentolippu, jos he ovat kirjoittaneet etu- tai sukunimensä väärin varatessaan lippunsa internetin kautta?
Is the Commission aware of the problem that passengers are required to buy a completely new air ticket if they have misspelt their forename or surname when ordering a ticket over the Internet?
Onko komissio samaa mieltä siitä, että on kohtuutonta vaatia matkustajia ostamaan uusi lippu kalliimmalla hinnalla ja että uusi lippu ei periaatteessa saisi maksaa jo ostettua lippua tai normaaleja hallintokuluja enempää?
Does the Commission agree that having to buy a new ticket at a higher price is unreasonable and that in principle a new ticket should not cost more than the ticket purchased previously or normal administrative charges?
Aikooko komissio tutkia, onko näissä tapauksissa mahdollista muuttaa henkilön henkilötietoja ilman, että matkustajan tarvitsisi ostaa kokonaan uusi lippu?
Will the Commission investigate whether it is possible to change personal particulars on a ticket without having to purchase a completely new ticket?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6220/2010
Question for written answer E-6220/2010
Aihe: Eurooppalaiset henkilöllisyystodistukset
Subject: European identity documents
Euroopan unionin kansalaisilla on oikeus tasapuoliseen kohteluun kaikissa jäsenvaltioissa.
Citizens of the European Union are entitled to be treated equally in all Member States.
Kun kyseessä on EU:ssa myönnetyn ajokortin käyttämisestä henkilöllisyystodistuksena, käytännössä vaikuttaa kuitenkin siltä, että samassa jäsenvaltiossa myönnetty ajokortti hyväksytään henkilöllisyystodistukseksi, kun taas toisessa jäsenvaltiossa myönnettyä ajokorttia ei hyväksytä päteväksi henkilöllisyystodistukseksi.
When it comes to using an EU driving licence as an identity document, however, it seems that in practice a driving licence from the same Member State is accepted as an identity document whereas a driving licence from another Member State is not accepted as a valid identity document.
Ovatko jäsenvaltioiden organisaatiot velvollisia hyväksymään toisessa EU:n jäsenvaltiossa myönnetyn ajokortin henkilöllisyystodistukseksi, jos ne hyväksyvät myös omassa jäsenvaltiossaan myönnetyn ajokortin henkilöllisyystodistukseksi?
Are organisations in the Member States obliged to accept an EU driving licence from another Member State as an identity document if they would also accept a driving licence from their own Member State as an identity document?
Onko olemassa EU:n lainsäädäntöä, joka koskee henkilöllisyystodistuksia ja/tai EU:ssa myönnetyn ajokortin käyttämistä henkilöllisyystodistuksena toisessa jäsenvaltiossa kuin sen myöntämisvaltiossa?
Is there European legislation in the area of identity documents and/or using an EU driving licence as an identity document in a Member State other than where the driving licence was issued?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6221/2010
Question for written answer E-6221/2010
Aihe: Euroopan kouluhedelmäjärjestelmä
Subject: European school fruit scheme
Komission tietojen mukaan Euroopan kouluhedelmäjärjestelmää varten pyydettyjen avustusten määrä on laskenut jäsenvaltioissa merkittävästi viime vuoteen verrattuna.
According to Commission data, the level of subsidies requested in the Member States for the European school fruit scheme has fallen dramatically compared with last year.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa kouluhedelmien toimittajat saavat ensi vuonna 1,2 miljoonaa euroa avustuksina, kun taas kaudelle 2009–2010 myönnettiin 11,1 miljoonaa euroa avustuksina.
In the United Kingdom, school fruit suppliers will receive EUR 1.2 million in subsidies next year, whereas EUR 11.1 million in subsidies was allocated in the period 2009/10.
Alankomaissa myönnetyn summan odotetaan laskevan 28 prosentilla 2,1 miljoonaan euroon.
The amount allocated in the Netherlands is expected to fall by 28 % to EUR 2.1 million.
Samanlaista suuntausta on havaittavissa myös muissa jäsenvaltioissa.
A similar trend can also be observed in other Member States.
Mitä mieltä komissio on tästä kehityksestä?
What is the Commission’s opinion of this development?
Mikä komission mielestä on aiheuttanut tällaisen avustusten jyrkän laskun?
What, in the Commission’s view, has caused this steep decline in subsidies?
Miten komissio aikoo pysäyttää tämän laskun?
How does the Commission intend to halt this decline?
Mitä komissio aikoo tehdä taatakseen, että kouluhedelmäjärjestelmä onnistuu jälleen ensi vuonna useampien yritysten osallistuessa?
What is the Commission going to do to ensure that the school fruit scheme is again successful next year, with more companies taking part?
Onko komissio sitä mieltä, että yritysten on vaikea hoitaa vaadittavat paperityöt?
Is the Commission of the opinion that it is difficult for companies complete the paperwork required?
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä helpottaakseen yritysten osallistumista tähän tärkeään järjestelmään?
What measures does the Commission intend to take to make it easier for companies to take part in this important scheme?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6222/2010
Question for written answer E-6222/2010
Aihe: Lesbojen, homojen ja bi- ja transseksuaalien oikeuksia koskeva seminaari
Subject: Seminar on LGBT rights
Euroopan perusoikeusvirasto järjestää eri tahojen kanssa 7.–10. lokakuuta 2010 Firenzessä pidettävän, lakimiehille suunnatun lesbojen, homojen ja bi- ja transseksuaalien oikeuksia koskevan seminaarin ”European Training for Lawyers on LGBT Rights”.
The European Fundamental Rights Agency is with a number of partners organising a seminar in Florence from 7 to 10 October 2010 entitled ‘European Training for Lawyers on LGBT Rights’.
Mitä tämän seminaarin järjestäminen maksaa?
What is the cost of this activity?
Kuka takaa ohjelman maailmankatsomuksellisen neutraaliuden ja sen, ettei siinä ylitetä perusoikeuskirjassa ja syrjinnänvastaisissa direktiiveissä annettuja määräyksiä (toissijaisuusperiaate, avioliiton ja perheen määritteleminen kussakin jäsenvaltiossa erikseen jne.)?
Who is ensuring that the programme takes an absolutely neutral stance and guaranteeing that the framework provided by the Charter on Fundamental Rights and anti-discrimination law (the subsidiarity principle, the definition of marriage and family to be a matter exclusively for the Member States, etc.) is not exceeded?
Onko samankaltaisia, uskontoon liittyvää syrjintää (kuten kristinuskoon, islaminuskoon tai juutalaisuuteen kohdistuvaa syrjintää) koskevia seminaareja suunniteltu?
Are similar seminars being planned on the theme of religious discrimination (Christophobia, Islamophobia, anti-Semitism, etc.)?
Mikä on komission näkemys rahoittajana ja perussopimusten valvojana näistä asioista?
What view is the Commission taking as the financier and guardian of the Treaties on these points?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6223/2010
Question for written answer E-6223/2010
Aihe: EU:n virastot – Arviointi ja rahoitus
Subject: EU agencies — evaluation and funding
Rahoituskriisistä huolimatta EU:lla on jatkuvasti varaa uusiin virastoihin, ja jokaista aihetta ja jokaista ongelmaa varten perustetaan uusi virasto.
Despite the financial crisis the EU is continuing to set up more authorities, and a new agency is created for every issue and every problem.
Vuosien 2005 ja 2009 välillä EU:n virastojen talousarvio on yli kaksinkertaistunut.
Between 2005 and 2009 the budget for the EU agencies more than doubled.
EU:n virastojen henkilöstömäärä kasvoi samalla ajanjaksolla 2 415:stä 3 878:aan – mikä tarkoittaa 65 prosentin kasvua.
Over the same period the number of people employed in EU agencies rose from 2 415 to 3 878 — an increase of 65 %.
Lisäarvo on kuitenkin enemmän kuin kyseenalainen: Tuloksissa on toivomisen varaa, ja valvonta on riittämätöntä, mikä johtuu myös suurista etäisyyksistä Brysseliin.
The added value, however, is highly questionable: their results leave much to be desired and they are not adequately supervised, not least because they are a long way away from Brussels.
Veronmaksajien on maksettava vuosittain 597 miljoonaa euroa EU:n virastoista Helsingin ja Kreetan Heraklionin välillä.
The EU agencies from Helsinki to Heraklion in Crete cost taxpayers EUR 579 million a year.
Jokainen jäsenvaltio haluaa silti saada vähintään yhden viraston omaan maahan ja varmistaa oman rahoitusosuutensa.
But every Member State wants at least one agency in its own territory and to obtain its own sinecure.
Vuonna 2011 on tarkoitus perustaa jopa viisi uutta virastoa; sitten EU:n virastoja on yhteensä 32.
In 2011 five new authorities are to be set up, which will make a total of 32 EU agencies.
Miten komissio selittää EU:n virastojen määrän huomattavan lisääntymisen?
What is the Commission’s explanation for the considerable increase in EU agencies?
Onko tämä yhdenmukaista Lissabonin strategian tavoitteiden kanssa?
Is this compatible with the Lisbon Strategy objectives?
Montako virastoa todennäköisesti perustetaan vuoteen 2020 mennessä?
How many agencies are expected to be set up by 2020?
Rahoitetaanko virastot yhdestä yhteisestä talousarviosta, vai sijoitetaanko ne aihekohtaisesti tarkoituksen mukaan tietyn pääosaston alaisuuteen?
Are the agencies funded from a single pot, or are they assigned thematically, according to their purpose, to a directorate-general?
Miten komissio perustelee EU:n virastojen jatkuvasti kasvavat kustannukset?
How does the Commission justify the constantly rising expenditure on EU agencies?
Onko olemassa konkreettinen kustannus-hyöty-laskelma, joka laaditaan erikseen jokaisen viraston kohdalla?
Is a specific cost-benefit account drawn up for each separate agency?
Miten komissio takaa virastojen suorituksen valvonnan?
How does the Commission supervise the work done in the agencies?
Onko komission mielestä olemassa virastoja, jotka kyseenalaisen suorituksen – yhdistettynä suhteellisen suuriin kustannuksiin ja suureen hallinnolliseen työmäärään – perusteella voitaisiin lakkauttaa ja säästää siten kustannuksissa?
Does the Commission think that savings could be made on some agencies because of their questionable achievements in relation to relatively high financial and administrative costs?
Eikö nimenomaan kriisiaikoina olisi asianmukaista siellä, missä se on järkevää, purkaa turhaan paisuneita hallintoyksikköjä?
In crisis periods would it not be appropriate to cut back on overblown administrative units where this would make sense?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6224/2010
Question for written answer E-6224/2010
Aihe: EU:n virastot – Tietoja ja lukuja
Subject: EU agencies — facts and figures
Talouskriisistä huolimatta Euroopan unionilla on jatkuvasti varaa uusiin viranomaisiin ja jokaista aihetta ja ongelmaa varten perustetaan oma virastonsa.
Despite the financial crisis the EU is continuing to set up more authorities, and a new agency is created for every issue and every problem.
Vuosien 2005 ja 2009 välillä EU:n virastojen talousarvio on enemmän kuin kaksinkertaistunut.
Between 2005 and 2009 the budget for the EU agencies more than doubled.
EU:n virastoissa työskentelevien määrä on samalla aikavälillä kasvanut 2 415 työntekijästä 3 878 työntekijään, mikä tarkoittaa 65 prosentin nousua.
Over the same period the number of people employed in EU agencies rose from 2 415 to 3 878 — an increase of 65 %.
Virastojen tuottama lisäarvo on kuitenkin hyvin kyseenalainen: Virastojen tuottamat tulokset jättävät toivomisen varaa ja virastojen valvonta on riittämätöntä, mihin paljolti vaikuttavat suuret etäisyydet Brysseliin.
The added value, however, is highly questionable: their results leave much to be desired and they are not adequately supervised, not least because they are a long way away from Brussels.
Veronmaksajat maksavat EU:n virastojen, joista pohjoisin sijaitsee Helsingissä ja eteläisin Kreetan saaren Herakliossa, toimintaan joka vuosi 579 miljoonaa euroa.
The EU agencies from Helsinki to Heraklion in Crete cost taxpayers EUR 579 million a year.