natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnalle uusiutuvia energialähteitä koskevasta etenemissuunnitelmasta antamassaan lausunnossa (2007/2090(INI)) kansainvälisen kaupan valiokunta katsoi, että komissio on ylikorostanut hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia (CCS), vaikka sen toimivuutta energiantuotannossa ei ole vielä todistettu, eikä se tule olemaan kelvollinen vaihtoehto arviolta 10 vuoteen, oli edelleen syvästi huolestunut yhä ratkaisematta olevista merkittävistä kysymyksistä, jotka koskevat kehittyvän CCS-teknologian turvallisuutta, ympäristövaikutuksia, teknologista toteutettavuutta, oikeudellista asemaa ja kustannuksia, korosti, että CCS:n keskeinen ongelma on kustannusongelma, koska kustannuksia olisi leikattava jopa 100 USD:sta tonnilta noin 10 USD:hen tonnilta, jotta siitä voisi tulla laajalti omaksuttu ja käytettävissä oleva vaihtoehto, piti kiinni siitä, että painopistettä ei siirretä uusiutuvien energialähteiden kehittämisestä, joka on käytettävissä oleva, kelvollinen vaihtoehto ja painotti, että hiilidioksidipäästöjen vakauttamiseksi on ajateltava, että siirtymävaiheessa hiilidioksidin talteenotto ja varastointi täydentävät uusiutuvan energian ja tehokkuuden lisäämistä, eikä niitä pidä käyttää edistämään hiilen käytön lisäämistä.
The International Trade Committee, in its opinion to the Industry, Research and Energy Committee on a roadmap for renewable energy in Europe (2007/2090(INI)), considers that the Commission has ‘overemphasised carbon capture and storage (CCS), when it has not yet been proven in power generation and will not be a viable option for approximately 10 years; remains concerned about the significant questions that still surround the safety, environmental impact, technological feasibility, legal status and cost of emerging CCS technologies; stresses that a fundamental problem with CCS is one of cost, as to be a widely adopted and available option the cost would need to be cut from up to USD 100 a tonne to approximately USD 10 a tonne; insists that attention not be redirected from developing renewable energy, which is an available, viable option; insists that, for CO2 emission stabilisation, CCS must be viewed as a transitional complement to increased renewable energy and efficiency and must not be used to promote an increase in coal use’.
Jakaako komissio kansainvälisen kaupan huolenaiheet, jotka liittyvät CCS-teknologian turvallisuuteen, ympäristövaikutuksiin, teknologiseen toteutettavuuteen, oikeudelliseen asemaan ja kustannuksiin energiantuotannossa?
Does the Commission share the international trade committee's concern regarding the safety, environmental impact, technological feasibility, legal status and cost of CCS in power generation?
Yhtyykö komissio kestävyys- ja ilmastonmuutosnäkökohdat huomioon ottaen näkemykseen, että CCS-teknologia on katsottava pelkästään siirtymävaiheen tekijäksi uusiutuvan energiateknologian käytön lisäämisessä ja energiatehokkuuden parantamisessa?
Does the Commission agree that CCS must only be viewed as a transitional complement to increased use of renewable energy technologies and increased energy efficiency on the basis of sustainability and climate change concerns?
Yhtyykö komissio näkemykseen, että CCS-teknologiaa ei pitäisi tulkita kannustimeksi hiilen käytön lisäämiseksi?
Does the Commission agree that the utilisation of CCS should not be interpreted as an encouragement to increase the use of coal?
Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa asian varmistamiseksi?
What steps is the Commission taking to ensure that this is the case?
Yhtyykö komissio näkemykseen, että keskeinen ongelma CCS:n käytössä energiantuotannossa ovat kustannukset?
Does the Commission agree that a fundamental problem of using CCS in power generation is one of cost?
Kuinka luottavainen komissio on sen suhteen, että näitä kustannuksia voidaan alentaa merkittävästi, jotta teknologiasta saadaan käyttökelpoinen?
How confident is the Commission that these costs could be reduced significantly so as to be viable?
Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa kustannusten alentamiseksi?
What steps is the Commission taking to reduce such costs?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3320/07
WRITTEN QUESTION E-3320/07
Aihe: EU:n päästökauppajärjestelmä
Subject: EU emissions trading scheme (ETS)
Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnalle uusiutuvia energialähteitä koskevasta etenemissuunnitelmasta antamassaan lausunnossa (2007/2090(INI)) kansainvälisen kaupan valiokunta kehotti komissiota tutkimaan EU:n päästöoikeuksien kaupan järjestelmän liittämistä yhteen muiden kansainvälisten järjestelmien kanssa, jotta voidaan luoda hiilen hintaa koskeva signaali sosiaaliset kustannukset huomioon otettuna ja käyttää hiilen rahoitusta kehitysmaiden toimien nopeuttamiseksi, sekä korosti, että hiilidioksidipäästöjen sosiaalisten kustannusten sisällyttäminen markkinahintoihin tukee joidenkin vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavien teknologioiden rahoittamista ja auttaa lisäämään niiden kilpailukykyisyyttä suhteessa vähemmän ympäristöystävällisiin teknologioihin.
The International Trade Committee, in its opinion to the Industry, Research and Energy Committee on a roadmap for renewable energy in Europe, (2007/2090(INI)), ‘calls on the Commission to explore linking the EU emissions trading scheme (ETS) with other international schemes in order to create a carbon price signal, incorporating social costs, and to use carbon finance to accelerate action in developing countries’ and ‘stresses that the inclusion of the social costs of carbon emissions within market prices will support the financing of some low carbon technologies by helping to make them more competitive, relative to less environmentally sound technologies’.
Onko komissio valmis tutkimaan EU:n päästökauppajärjestelmän liittämistä yhteen muiden kansainvälisten järjestelmien kanssa, jotta voidaan luoda hiilen hintaa koskeva signaali?
Is the Commission prepared to explore linking the EU emissions trading scheme (ETS) with other international schemes in order to create a carbon price signal?
Mitä toimia komissio on toteuttanut asiassa?
What steps has the Commission taken to this end?
Katsooko komissio, että hiilidioksidipäästöjen sosiaalisten kustannusten sisällyttäminen markkinahintoihin tukee joidenkin vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavien teknologioiden rahoittamista ja auttaa tekemään niistä entistä kilpailukykyisempiä?
Does the Commission consider that the social costs of carbon emissions within market prices will support the financing of some low carbon technologies, helping to make them more competitive?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3321/07
WRITTEN QUESTION E-3321/07
Aihe: Hiilidioksidin talteenotto ja varastointi (CCS) ja EU:n päästökauppajärjestelmä
Subject: Carbon capture and storage (CCS) and the EU emissions trading scheme (ETS)
Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnalle uusiutuvia energialähteitä koskevasta etenemissuunnitelmasta antamassaan lausunnossa (2007/2090(INI)) kansainvälisen kaupan valiokunta pani merkille, että CCS-teknologian roolia EU:n päästökauppajärjestelmässä tullaan käsittelemään EU:n vuoden 2012 jälkeisen päästökauppajärjestelmän uudelleentarkastelun yhteydessä.
The International Trade Committee, in its opinion to the Industry, Research and Energy Committee on a roadmap for renewable energy in Europe, (2007/2090(INI)), noted ‘that the role of carbon capture and storage (CCS) under the EU emissions trading scheme (ETS) will be addressed in the review of the ETS after 2012’.
Valiokunta pani kuitenkin myös merkille, että jotkin kaupalliset CCS-hankkeet voivat tulla toimintavalmiiksi jo ennen vuotta 2012, käsittäen jäsenvaltioissa ja Norjassa kehitettäviä hankkeita – Norja liittyy EU:n päästökauppajärjestelmään ETA-sopimuksen kautta 1. tammikuuta 2008 alkaen.
However, the Committee also noted ‘that some commercial CCS projects may become operational before 2012, including projects in Member States and in Norway, which will be linked to the ETS through the Agreement on the European Economic Area (EEA Agreement) from 1 January 2008’.
Siksi valiokunta kehotti päästökauppajärjestelmää käsittelevää työryhmää tutkimaan, missä määrin CCS voitaisiin tunnustaa EU:n päästökauppajärjestelmässä, ottaen huomioon tarpeen kohdella yhtäläisesti niitä toimintoja, jotka aiheuttavat vähän tai eivät aiheuta lainkaan hiilidioksidipäästöjä, sekä tarpeen luoda CCS-teknologioihin tehtäville investoinneille tasavertaiset edellytykset eri CCS-vaihtoehtojen välillä ja kautta koko EU:n.
In that light, the Committee called on the Working Group on the ETS ‘to examine to what extent CCS could be recognised within the ETS, having regard to the need for comparable treatment of low or non-CO2 emitting activities and the need for a level playing field both between various CCS options and across the EU for investment in CCS technologies’.
Katsooko komissio, että on tarpeen luoda tasavertaiset edellytykset eri CCS-vaihtoehdoille?
Does the Commission believe there is a necessity to level the playing field between various CCS options?
Mitä toimia komissio on jo toteuttanut asiassa?
What steps has the Commission taken to this end?
Onko komissio tutkinut mahdollisuuksia tunnustaa CCS päästökauppajärjestelmässä?
Has the Commission examined whether CCS could be recognised within the ETS?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3322/07
WRITTEN QUESTION E-3322/07
Aihe: Hiilivoimaloiden mittavat rakennustyöt kehittyvässä maailmassa
Subject: Extensive construction of coal-fired power stations in the developing world
Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnalle uusiutuvia energialähteitä koskevasta etenemissuunnitelmasta antamassaan lausunnossa (2007/2090(INI)) kansainvälisen kaupan valiokunta esitti olevansa huolissaan hiilivoimaloiden mittavista rakennustöistä Kiinassa ja Intiassa (maissa, jotka kehitysmaina eivät ole sidottuja Kioton pöytäkirjan noudattamiseen) korostaen sitä seikkaa, että Kiinan odotetaan ohittavan Yhdysvallat hiilidioksidipäästöjen määrässä vuoden 2007 aikana.
The International Trade Committee, in its opinion to the Industry, Research and Energy Committee on a roadmap for renewable energy in Europe (2007/2090(INI)), voiced its concerns over the ‘extensive construction of coal-fired power stations in China and India (which, as developing countries, are not bound by the Kyoto Protocol), stressing that China is expected to exceed US carbon dioxide emissions during 2007’
Yhtyykö komissio näihin valiokunnan huolenaiheisiin?
Does the Commission share the Committee's concerns in this regard?
Valiokunta myös totesi, että nämä maat etsivät monipuolisempia energialähteitä, ja korosti eurooppalaisen ympäristöä säästävän energiateknologian vientimahdollisuutta.
The Committee also noted that these countries are ‘seeking to diversify energy sources; emphasises the export potential for European clean-energy technologies’.
Yhtyykö komissio näkemykseen, että hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi talouskasvua estämättä eurooppalaisten kehittyvässä maailmassa tekemien infrastruktuuri-investointien painopisteeksi on asetettava tuki puhtaalle energiateknologialle ja valmiuksien kehittämiselle?
In order to encourage reduced carbon emissions, whilst sustaining economic growth, does the Commission agree that supporting clean-energy technology, accompanied by capacity building, must be a priority of European infrastructure investment in the developing world?
Mitkä maat ovat komission tärkeimmät yhteistyökumppanit?
Which countries in particular is the Commission working with in this regard?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3323/07
WRITTEN QUESTION E-3323/07
Aihe: Teollis- ja tekijänoikeudelliset esteet puhtaan energiateknologian siirrossa
Subject: IPR barriers to technology transfer of clean energy technologies
Onko komissio tehnyt vastaavanlaisia vertailuja ilmastonmuutoksen käsittelyn ja aidsin kukistamiseen liittyvän haasteen välillä sekä näiden haasteiden inhimillisen mittakaavan että kustannusten osalta?
Does the Commission draw a similar comparison between tackling climate change and the challenge of defeating AIDS both in terms of the scale and importance to humanity of the challenge and costs?
Onko komissio halukas tutkimaan mahdollisuuksia luoda uudentyyppisiä kansainvälisiä kumppanuuksia puhdasta energiateknologiaa koskevien teollis‑ ja tekijänoikeuskysymysten ratkaisemiseksi osana ilmastonmuutoksen torjuntaa?
Is the Commission willing to explore new kinds of global partnerships to support IPR access to clean-energy technology, as part of tackling climate change?
Mitä toimia komissio on jo toteuttanut asiassa?
What steps has the Commission taken thus far in this regard?
Minkä maiden kanssa komissio tekee yhteistyötä tai minkä maiden kanssa sen olisi tehtävä yhteistyötä asiassa?
Which countries is the Commission working with or should the Commission be working with in this regard?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3327/07
WRITTEN QUESTION E-3327/07
Näin ollen kaikissa EU:n jäsenvaltioissa kaikille vuokrattaville tai myytäville rakennuksille on 4. tammikuuta 2009 lähtien myönnettävä rakennuksen energiatehokkuustodistus.
From 4 January 2009, therefore, it will be compulsory in all Member States of the EU to issue an energy performance certificate for every building which is let or sold.
Mikä on sen arvio rakennusten energiatehokkuudesta Kreikassa?
What is the Commission's assessment of the energy performance of buildings in Greece?
Ovatko Kreikan viranomaiset esittäneet ehdotuksia vastaavia toimia varten osana Kansallista strategista kehityssuunnitelmaa 2007–2013?
Have the Greek authorities submitted proposals for similar measures under the NSRF for 2007‑13?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3328/07
WRITTEN QUESTION E-3328/07
Aihe: Pankkien käytänteiden aiheuttama kreikkalaisten kuluttajien epätoivoinen tilanne
Subject: Exasperation of Greek consumers owing to tactics of banks
Euroopan keskuspankin viimeisimmän koronnoston jälkeen kreikkalaisten luottokorttien keskimääräinen nimelliskorko on 16 prosenttia, kun todellinen korko – kulut mukaan luettuina – on usein yli 20 prosenttia.
Following the most recent increases in interest rates by the European Central Bank, the average nominal interest rate on Greek credit cards amounts to 16 %, while the actual rate — including charges — is frequently more than 20 %.
Tämä huolimatta siitä, että säästötilien keskimääräinen korko on Kreikassa juuri ja juuri 1 prosentti ja määräaikaistalletusten korko on vajaat 4 prosenttia.
The average rate of interest on savings in Greece, however, is barely 1 % and the rate on fixed-term deposits is around 4 %.
Vastaavasti käteisnostoista luottokortilla peritään valtavia korkoja sekä kertaveloitus, joka on usein yli 20 euroa nostoa kohti.
At the same time, the withdrawal of money by credit card is not only subject to an enormous rate of interest but an additional charge is also levied, often amounting to more than EUR 20 per transaction.
Korteista, joihin liittyvät parhaimmat etuoikeudet, veloitetaan usein niin ikään korkeita maksuja, jotka niin sanotuissa kultakorteissa voivat olla jopa 70 euroa vuodessa.
Finally, the most privileged cards often carry an equally high subscription charge which, in the case of ‘gold’ cards, can amount to as much as EUR 70 per annum.
Voiko komissio ryhtyä suoriin ja tehokkaisiin toimiin, jotta kreikkalaispankit ymmärtäisivät, että tällaisia ylisuuria voittoja ei voida hyväksyä?
Can the Commission intervene directly and effectively to make Greek banks understand that these excessive profits are no longer tolerable?
Edellytetäänkö EU:n lainsäädännössä seuraamuksia luvattomin keinoin rahaa ansaitseville pankeille (ja mitä ne ovat)?
Does EU legislation provide for sanctions against profiteering banks and what are those sanctions?
Mihin toimiin komissio voi ryhtyä, jotta pankkiirit lopettaisivat häikäilemättömän (ja jo vuosia jatkuneen) kreikkalaisten kuluttajien riistämisen?
What action can the Commission take to put an end to this cynical exploitation of Greek consumers by the banks, which have been going on for years?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3329/07
WRITTEN QUESTION E-3329/07
Aihe: EU:n köyhimpiin alueisiin kuuluvassa Epeiroksessa toteutettavat hankkeet
Subject: Projects in Epirus, one of the poorest regions in the EU
Komission jäsen Hübner vältti vastaamasta useimpiin Epeirosta (yhtä EU:n köyhimmistä alueista) koskevan kysymykseni E-2180/07 osiin ja totesi, että komissioon ei ole toimitettu 2.8.2002 valitusta Ioanninan Anilionin kylän vesivoimalahankkeesta.
Mrs Hübner avoided answering most aspects of my Question E‑2180/07 concerning Epirus (one of the poorest regions in the EU), adding that ‘no file was opened in the Commission on 2 August 2002 regarding hydroelectric works in Anilio at Ioannina’.
Onko komissioon toimitettu Ioanninan Anilionin kylää koskeva valitus?
Has any file of complaint been opened in the Commission concerning the Anilio project at Ioannina?
Oliko niin, että jotkut yksityiset yhtiöt pyrkivät investoimaan sähköntuotantoon ehdottaen Kreikan viranomaisille vesivoimalahankkeita Epeiroksessa, mutta investoinnit peruuntuivat kilpailijoiden ja muiden tahojen Kreikan viranomaisille ja EU-toimielimille esittämien valitusten vuoksi?
Were there private companies which sought to invest in the production of electricity by submitting proposals to the Greek authorities for hydroelectric projects in Epirus, whose investments were cancelled following complaints from their competitors and other quarters to the Greek authorities and the EU institutions?
Mitkä yksityiset energiayhtiöt lopulta toteuttivat vesivoimalahankkeet Epeiroksessa?
Which private energy companies finally carried out the hydroelectric projects in Epirus?
Mitkä yhtiöt olivat ilmoittaneet halukkuutensa investoida vesivoimalahankkeisiin Epeiroksessa, mutta investoinnit peruuntuivat?
Which companies declared an intention to invest in hydroelectric projects in Epirus but had their investments cancelled?
Oliko kreikkalaisten puolueiden johtoa osallisina edellä mainittujen investointien peruuntumiseen Epeiroksessa ja jos oli, minkä puolueiden johtoa?
Were any officials of Greek political parties involved in cancelling the above investments in Epirus, (e.g. through public complaints etc.) and, if so, who?
Minkä verran Epeiroksessa toimivat yksityiset energiayhtiöt saivat tukea yhteisön kolmannesta tukikehyksestä ja mitä hankkeita varten?
What amounts did private energy companies based in Epirus receive from the third CSF and for which projects?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3330/07
WRITTEN QUESTION E-3330/07
Aihe: Albanian entiset poliittiset vangit
Subject: Former political prisoners in Albania
Albanian pääministeri ilmoitti äskettäin hallituksensa päätöksestä myöntää korvauksia entisille poliittisille vangeille, jotka vangittiin vuosina 1944–1991.
The Prime Minister of Albania recently announced his government's decision to compensate former political prisoners detained during the period 1944‑91.
Vaikka tämä ilmoitus on myönteinen käänne Albaniassa kohti demokraattisempia periaatteita ja ihmisoikeuksien kunnioittamista – eli kohti EU:ta – on ilmaistu huolestumista, koska vahingonkorvauksia koskevan lakialoitteen ulkopuolelle voidaan jättää pidätetyt kreikkalaisvähemmistön jäsenet.
Although this gesture signals a positive turn by Albania towards more democratic principles and respect for human rights — and therefore a more European course — concern has been expressed that the draft law on compensation may exclude prisoners who are members of the Greek minority.
Tarkemmin sanottuna vedoten verukkeeseen toimimisesta yhteistyössä salaisen palvelun Sigurimin kanssa, jonka arkistojen todenperäisyyttä kukaan ei voi varmentaa, näyttää siltä, että vangittujen henkilöiden ryhmän ulkopuolelle jätetään pidätetyt kreikkalaissyntyiset henkilöt, joita vainottiin ankarasti Hoxhan ja Alian hallintojen aikana.
In particular, it seems that on the pretext of having collaborated with the secret service, the Sigurimi — the accuracy of whose files no-one is able to verify, prisoners of Greek origin, who were severely tortured by the Hoxha and Alia regimes, will be excluded.
Onko komissio seurannut kyseisen lakialoitteen laatimista?
Has the Commission monitored the progress of the draft law concerned?
Aikooko se puuttua albanialaisviranomaisten toimintaan, jotta turvattaisiin todellinen yhdenvertaisuus ja oikeudenmukainen kohtelu entisille poliittisille vangeille myönnettävien vahingonkorvausten suhteen tapauksissa, joissa he todistetusti osallistuivat vastarintatoimintaan?
Has it considered making representations to the Albanian authorities to ensure that the case for providing compensation to former political prisoners who demonstrably took part in resistance activity is given genuinely fair and equal consideration under the law?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3331/07
WRITTEN QUESTION E-3331/07
Aihe: Polttoainesäiliöiden sijoittaminen Vasovan laguunin lähelle Kavalaan
Subject: Installation of fuel storage tanks in Vasova lagoon at Kavala
Vastauksessaan E-0529/06 , joka koski polttoainesäiliöiden sijoittamista Vasovan laguunin lähelle Kavalan prefektuuriin komissio toteaa, että tapauksen tutkimuksesta on käynyt ilmi, että Kreikka ei ole ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin luodakseen ja ottaakseen käyttöön johdonmukaisen, tarkoitukseen sopivan ja kokonaisvaltaisen lainsäädännön, jonka avulla voitaisiin turvata laguunin kestävä hyödyntäminen, säilyttäminen sekä tuloksellinen suojeleminen.
In its answer to Question E‑0529/06 on the installation of fuel storage tanks in Vasova lagoon in the Prefecture of Kavala, the Commission states that ‘the investigation into the case showed that Greece had not taken the necessary measures to establish and implement a coherent, specific and complete set of legal arrangements capable of ensuring the sustainable management, conservation and effective protection of the lagoon.
Nimenomaan tästä syystä komissio aloitti rikkomismenettelyn huhtikuussa 2004.
It was for precisely that reason, therefore, that the Commission initiated the infringement procedure in April 2004.’
Missä vaiheessa tämä menettely on?
What stage has been reached in that procedure?
Kun otetaan huomioon, että laguunin ympäristöongelma on edelleen ajankohtainen, mihin muihin toimiin komissio aikoo ryhtyä?
Since the environmental problem continues to exist in the area of the lagoon, what other measures does the Commission propose to take?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3332/07
WRITTEN QUESTION E-3332/07
Aihe: Teiden rakentamista koskevat sopimukset
Subject: Road contracts
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3333/07
WRITTEN QUESTION E-3333/07
(29. kesäkuuta 2007)
(29 June 2007)
Aihe: Jatkoa kysymykselle E-1674/07 – yleissopimus lapsen oikeuksista
Subject: Follow-up to Question E‑1674/07 — Convention on the Rights of the Child
Kysymykseen E-1674/07 esitetty vastaus huomioon ottaen, aikooko komissio arvioida uudelleen vastaustaan kysymykseen E-5541/06 , sillä on ilman muuta epäjohdonmukaista ryhtyä asianmukaisiin toimiin kysymykseen E-1674/07 annetun vastauksen mukaisesti, mutta olla tekemättä mitään huomautuksia Vatikaanille Crimen Sollicitationis ‑asiakirjasta ja sen yhteensopimattomuudesta lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen kanssa?
Having regard to answer E‑1674/07, will the Commission revisit the answer to Question E‑5541/06, in that it is surely inconsistent to take the proper steps referred to in answer E‑1674/07 but fail to make any representations to the Vatican about ‘Crimen Sollicitationis’ and its incompatibility with the ‘Convention on the Rights of the Child’?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3334/07
WRITTEN QUESTION E-3334/07
Aihe: Koulutuksen rahoittaminen Pakistanissa
Subject: Funding of education in Pakistan
Voisiko neuvosto Pakistanin madrassa-koulujen rahoitusta koskevaan kysymykseen ( E-2325/07 ) annetun vastauksen valossa täsmentää, onko Euroopan unioni rahoittanut koulutusta Pakistanissa?
In light of the answer given to Question E‑2325/07 on the funding of madrasah schools in Pakistan, could the Council specify if the EU has given any support towards funding education in Pakistan?
”Inhimillinen kehitys koulutuksen alalla tavoitteena köyhyyden vähentäminen” on toinen Euroopan komission Pakistania koskevassa maakohtaisessa strategia-asiakirjassa 2002–2006 määritetyistä kahdesta painopisteestä.
‘Human development in the education sector with focus on poverty reduction’ was listed as one of two priorities identified in the European Commission country strategy paper for Pakistan 2002‑06.