natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Monet yritykset vaikenevat niiden tuotteiden sisältämistä myrkyllisistä kemikaaleista, vaikka tuottajilla ja jakelijoilla on heinäkuussa 2007 voimaan tulleen REACH-asetuksen mukaan velvollisuus tiedottaa näistä tuotteiden sisältämistä myrkyllisistä kemikaaleista.
Many companies conceal the presence of poisonous chemicals in their products, although, under the ‘REACH’ Regulation, which entered into force in July 2007, producers and distributors are required to provide such information.
Niin kutsuttujen koeostojen avulla on Saksassa osoitettu, että vain harvat jakelijat noudattavat tätä tiedotusvelvollisuutta.
‘Mystery shopping’ in Germany has shown that very few distributors satisfy this notification requirement.
EU:n kemikaaliasetuksen (REACH) nojalla kuluttajilla on mahdollisuus on kysyä suoraan valmistajilta tai jakelijoilta, sisältääkö tuote ”erityistä huolta aiheuttavia aineita”.
The European Chemical Regulation, REACH, gives consumers the right to ask producers or distributors directly whether a particular product contains ‘substances of very high concern’.
Jos näin on, yrityksillä on lakisääteinen velvollisuus ilmoittaa tästä 45 päivän kuluessa.
In such cases, the companies in question are legally obliged to provide notification thereof free of charge within 45 days.
BUND-luonnonsuojelujärjestön palkkaama koehenkilö esitti kysymyksiä 24 tunnetulle kauppaketjulle.
A ‘mystery consumer’ commissioned by BUND submitted enquiries to 24 well know chains of retailers.
Samalla kysymysten kohteina olleiden tuotteiden vahingolliset aineet testattiin laboratoriotutkimuksella.
At the same time, the products in question were tested in a laboratory for the presence of pollutants.
Tulos ei vastannut odotuksia: joka kolmas yritys ei tiedottanut koehenkilölle tuotteiden haitallisista aineista, vaikka niillä on siihen lakisääteinen velvollisuus.
The alarming result of this experiment was that every third company failed to inform the ‘mystery consumer’ about the presence of pollutants, although it was legally obliged to do so.
Terveydelle tai ympäristölle vahingollisia kemiallisia aineita on monissa päivittäin käytettävissä tuotteissa.
Many products in daily use conceal chemicals which pose a threat to health or the environment.
Nämä haitalliset aineet voivat lisätä allergioiden, astman, oppimisvaikeuksien, diabeteksen, syövän ja hedelmättömyyden esiintyvyyttä.
They can trigger diseases such as allergies, asthma, diabetes and cancer and cause learning difficulties and sterility.
Tällä hetkellä tiedotusvelvollisuus koskee kuitenkin vain 38 ainetta.
Currently only 38 substances are covered by the notification requirement.
Ympäristöjärjestöt arvostelevat luetteloa siitä, että se on aivan liian lyhyt.
Environmental groups have criticised this list as being far too short.
Niiden mielestä luetteloon kuuluisi yli 1 000 kemikaalia.
In their opinion, there should be over 1 000 chemicals on this list.
Tämä antaa aiheen esittää seuraavat kysymykset: 1.
In view of the above, will the Commission say: 1.
Miksi tiedotusvelvollisuus koskee vain 38 ainetta, vaikka EU:ssa tuotetaan ja pidetään kaupan valtavaa määrää kemikaaleja? 2.
Given the enormous number of chemicals produced and sold in the European Union, why are only 38 substances subject to the notification requirement? 2.
Miten komissio on vuodesta 2007 lähtien varmistanut, että jakelijat ja valmistajat täyttävät tiedotusvelvollisuutensa asiakkaita kohtaan?
How has it ensured since 2007 that distributors and producers meet their obligation requirement vis-à-vis consumers?
Miten tätä valvotaan? 3.
What controls exist? 3.
Mitä toimenpiteitä EU on REACH-asetuksen tultua vuonna 2007 voimaan toteuttanut ensisijaiseksi tavoitteeksi katsotun vaihtoehtoisten testausmenetelmien edistämistä koskevan strategian puitteissa?
What measures have been taken within the framework of the ‘strategy to promote alternative test methods’, as a priority concern of the EU, since the entry into force of the REACH Regulation in 2007?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8785/2010
Question for written answer E-8785/2010
Aihe: Serengetin kansallispuisto ja tienrakennuksesta koituvat vaarat
Subject: Road construction — a threat to the Serengeti National Park
Unescon maailmanperintölistalle kuuluvan, yli 14 000 neliökilometriä kattavan Serengetin kansallispuiston läpi kulkevan valtatien rakentamista on suunniteltu jo yli 20 vuoden ajan.
It is now 20 years since plans were first mooted for a trunk road through the Serengeti National Park, which covers 14000 square kilometres and is a Unesco World Heritage Site.
Tämä on ympäristöuhka.
This would cause an environmental disaster.
27 tutkijaa vastustaa tämän valtatien rakentamista.
27 scientists have denounced this project.
Tien rakentaminen voisi johtaa koko ekosysteemin tuhoon.
It could lead to the collapse of the entire ecosystem.
Valtatiestä suunnitellaan 50 kilometrin pituista, kaksikaistaista, Tansanian halki kulkevaa tietä.
This project involves a 50‑kilometre long, two-lane road through Tanzania.
Matkailuteollisuus Tansaniassa ja Keniassa pelkää taloudellisia menetyksiä ja tutkijat varoittavat kuuluisan gnuu-antilooppien ja seeprojen vaelluksen loppumisesta yhdellä viimeisimmistä – ja suurelta osin koskemattomana säilyneistä – Itä-Afrikan savannialueista, mikä merkitsisi Serengetin, ”Afrikkalaisen savannin arkkityypin”, tuhoa.
The tourist industry in Tanzania and Kenya is worried about the possible loss of earnings and fears have been expressed that it will put an end to the world famous migration of gnus and zebras in one of the last — and largely unspoilt — savannah areas in East Africa, which would also spell the end of the Serengeti, the ‘African savannah par excellence’.
Juuri ennen Tansaniassa lokakuussa 2010 pidettäviä vaaleja tämä tiehanke on taas noussut poliittisen keskustelun keskipisteeseen.
Now, just before the elections in Tanzania in October 2010 this road is once more at the centre of political discussions.
Vuodesta 2009 lähtien on voimassa vuosituhannen kehitystavoitteiden (MDG) puitteissa tehty, varojen myöntämistä kuudeksi vuodeksi koskeva, sopimus, joka on sovitettu maan menettelyihin ja poliittisiin painopisteisiin ja jonka ensisijainen tavoite on vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttaminen.
Since 2009, there has been an MDG contract to give a foreseeable financial commitment for six years, tailored to the procedures and political priorities of the country with a focus on the Millennium Development Goals.
Tieliikennepolitiikkaa tukevan ohjelman puitteissa on budjetoitu yhteensä 70 miljoonaa euroa infrastruktuurin parantamiseen – alue, jolla komissio on aktiivisesti tehnyt työtä jo vuosia.
In total, 70 million euros have been earmarked for infrastructure improvements as part of the programme for supporting road transport policy, an area in which the Commission has been involved for many years.
Ohjelman tarkoituksena on luoda maahan asianmukainen liikenneinfrastruktuuri.
This programme is intended to build a suitable transport infrastructure.
Euroopan parlamentin jäsen Franz Obermayr pyytää vastausta seuraaviin kysymyksiin: 1.
In view of the above, will the Commission say: 1.
Mikä on komission kanta Tansanian hallituksen tienrakennussuunnitelmiin? 2.
What view does it take of the Tanzanian Government's road building plans? 2.
Mitä konkreettisia tukia Tansanialle maksetaan (kiinnittäisin huomiota vuosituhannen kehitystavoitteiden puitteissa vuonna 2009 tehtyyn sopimukseen, jonka avulla pyritään infrastruktuurin, tieverkoston jne. parantamiseen)? 3.
What specific funds are being allocated to Tanzania (see corresponding MDG agreement 2009 on infrastructure, road construction, etc.)? 3.
Onko Euroopan unionilla Euroopan ulkosuhdehallinnon puitteissa hankkeita, joilla pyritään edistämään luonnonsuojelualueiden kansainvälistä suojelua?
As part of the EEAS do any EU projects exist to press for international protection for conservation areas?
Kuuluuko Serengetin kansallispuisto tällaisiin suojelukohteisiin? 4.
If so, is protecting the Serengeti covered? 4.
Suorittaako EU EU:n tukemien kansainvälisten hankkeiden ympäristöriskien arviointeja ja tekeekö se näin erityisesti yllä mainitun tienrakennushankkeen kohdalla? 5.
Is there any provision for an EU environmental impact assessment for international projects supported by the EU and, specifically, for the road construction project in question? 5.
Millä tavalla tällaisten hankkeiden ekologinen kestävyys arvioidaan?
How is the sustainability of such projects assessed?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8786/2010
Question for written answer E-8786/2010
Aihe: Itävallan maksut EU:n geeniteknologiahankkeisiin
Subject: Use of Austrian funds for EU genetic engineering projects
Itävalta kuvaa itseään gmo-vapaana, vaikka tämä ei lainkaan pidä paikkaansa, sillä vuosittain Itävaltaan tuodaan yli 500 000 tonnia geenisoijarehua.
Austria calls itself ‘GM free’, which is not quite true, since half a million tonnes of GM soya are imported to Austria every year as cattle fodder.
Mitä tulee Itävallan Euroopan unionin jäsenyyteen, Itävallan EU:n maatalouden kassaan suorittamista nettomaksuista osa suunnataan pakostakin geeniteknologiatutkimukseen.
Austria is, of course, a member of the EU, and so part of Austria's net contribution flows into the EU's agricultural funds and a portion thereof is necessarily spent on GM research.
Konsernit kuten Bayer saavat huomattavia avustuksia maatalouden geeniteknologiaa koskeviin hankkeisiin.
Companies like Bayer receive substantial aid for projects which by any reckoning count as GM agricultural projects.
Sen sijaan luonnonmukaiselle maataloudelle tukia myönnetään ilmeisestikin vain murto-osa.
Aid for ecological agriculture, on the other hand, receives only a fraction of such funds.
Nyt maataloustuista on komission suunnitelmien mukaan tarkoitus suunnata lisää varoja vielä tarkemmin määrittelemättömään tutkimukseen.
Now, according to the Commission's plans, further resources from the EU's agricultural spending are to be redirected towards unspecified research.
Tietääkö komissio, mihin Itävallan jäsenmaksut maatalouden alalla käytettiin? 2.
Does it know what purposes Austria's contribution to the EU's agricultural budget is being used for? 2.
Tuetaanko näillä varoilla myös hankkeita, jotka koskevat maatalouden geeniteknologiaa? 3.
Are these monies also used to finance GM agricultural projects? 3.
Voidaanko varmistaa, ettei tällaisia hankkeita varmasti tueta Itävallan maksamilla varoilla? 4.
Is it possible to rule out the possibility that such projects are not being financed with Austrian resources? 4.
Mitä tutkimusaloja maataloustukien ulkopuolelle jäävistä varoista aiotaan rahoittaa? 5.
Which areas of research are to receive the funds redirected from agricultural aid? 5.
Hyötyykö maatalouden geenitekniikka tai geeniteknologian käyttöön maataloudessa erikoistunut tutkimus maatalouden määrärahojen uudelleen allokoinnista?
Is agro-genetic technology, i.e. research into GM agriculture, one of the areas benefiting from this redistribution of funds?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8787/2010
Question for written answer E-8787/2010
Aihe: Euroopan kansalaisaloitetta koskeva ehdotus
Subject: Plans for a European Citizens' Initiative
Euroopan kansalaisaloite on Lissabonin sopimuksen myötä syntynyt väline.
The European Citizens' Initiative (ECI) was introduced by the Treaty of Lisbon.
Tarkoituksena on, että miljoona kansalaista arviolta yhdeksästä eri jäsenvaltiosta voi tulevaisuudessa esittää Euroopan komissiolle haluamaansa aihetta säädösehdotuksen laatimiseksi.
This will allow one million citizens from (most likely) nine Member States to propose to the Commission a subject for draft legislation.
Jotta Lissabonin sopimuksesta juontuvat kansalaisaloitteen yleiset tehtävät toteutuisivat, komissio antoi maaliskuun 2010 lopulla asetusehdotuksen.
At the end of March 2010 the Commission submitted a proposal for a regulation to implement the general tasks of the ECI, as set out in the Lisbon Treaty.
Euroopan parlamentin ja ministerineuvoston mahdollista päätöstä odotellaan yhä.
A decision by the European Parliament and the Council of Ministers is still pending.
Ehdotuksen avulla säännellään Euroopan komissiota koskevan aloitteen jättämisehtoja, sisältöä ja oikeaa jättämismenettelyä sekä kansalaisaloitteen seuraamuksia.
The proposal covers the following points: conditions for submitting an application, scope, the procedure for successfully submitting the initiative to the Commission and the consequences of an ECI.
Pyydän vastausta seuraaviin kysymyksiin: 1.
In view of the above, will the Commission say: 1.
Onko Euroopan unioni todella valmis antamaan kansalaisille enemmän vaikutusmahdollisuuksia?
Is the European Union genuinely prepared to give citizens a greater say?
Jos vastaus on myönteinen, millaisista vaikutusmahdollisuuksista on kyse? 2.
If so, what kind of a say? 2.
Miten kansalaisjärjestöt otetaan prosessiin mukaan? 3.
How will NGOs be involved in this process? 3.
Komission asetusehdotus vahvistaa epäilyjä siitä, että kansalaisaloitteen oikeusvaikutuksista on epäselvyyttä.
The Commission proposal for a regulation has done nothing to allay doubts about the legal consequences of an ECI which are far from clear.
Toimiiko komissio jatkossakin oman harkintansa ja mielihalujensa mukaan? 4.
Does this mean that the Commission will largely act as it sees fit? 4.
Vaikuttaako asetusehdotuksen rajoittava luonne kielteisesti kansalaisaloitteen tarjoamiin mahdollisuuksiin? 5.
Does the restrictive character of the proposal for a regulation circumscribe the potential of an ECI? 5.
Unohdetaanko tässä yhteydessä pienemmät työntekijäjärjestöt? 6.
Are small organisations excluded from being involved? 6.
Kansalaisaloitteen avulla pyritään ajamaan niin sanottua alenevan suhteellisuuden politiikkaa, josta kärsisivät ennen kaikkea pienet jäsenvaltiot.
The ECI would involve a policy of ‘degressive proportionality’ which would be to the disadvantage of smaller Member States in particular.
Miten tämä käy yksiin kansalaisaloitteen tarkoituksen kanssa?
How can this be squared with the idea of a citizen's initiative?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8788/2010
Question for written answer E-8788/2010
Aihe: Liikennepolitiikkaa koskeva valkoinen kirja
Subject: White Paper on transport
Komission on määrä esittää valkoinen kirja yhteisestä liikennepolitiikasta joulukuun puolivälissä.
The Commission's White Paper on the common transport policy is expected in mid‑December.
Siirrytäänkö siinä kohti muutosta moottoriajoneuvojen verotusmallissa siten, että autoja verotetaan ajetun matkan, korirakenteen (paino, koko) ja käytön (tietyyppi, vuorokaudenajat) perusteella?
Is there a move towards a change in the motor vehicle tax model, whereby cars will be taxed on the basis of mileage, bodywork specifications (weight, size) and usage (type of roads, time of day)?
Katsooko komissio, että myös sylinteritilavuuden olisi oltava arviointikriteeri ympäristövaikutuksia koskevien vaatimusten lisäksi?
Does the Commission think that the cubic capacity of motor vehicles should also be an assessment criterion, together with environmental performance conditions?
Katsooko se, että tietullien käyttöönotto moottoriteiden lisäksi myös kaupungeissa ja esikaupungeissa olisi asianmukainen tapa tieverkon ylläpitämiseksi ja kunnostamiseksi?
Does it think that the introduction of tolls for urban and suburban roads, in addition to motorways, would be an appropriate way of maintaining and upgrading road networks?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8789/2010
Question for written answer E-8789/2010
Aihe: Hiilidioksidipäästöjen vähentäminen
Subject: Reduction of carbon dioxide emissions
Euroopan ympäristökeskuksen raportissa esitetään arvio Euroopan unionin suorituksesta Kioton pöytäkirjan tavoitteiden osalta.
A report produced by the European Environment Agency has assessed the EU's progress towards the targets set by the Kyoto Protocol.
Siinä todetaan, että Euroopan unioni onnistuu vähentämään hiilidioksidipäästöjä vielä alhaisemmalle tasolle, kuin kyseisissä tavoitteissa vahvistettuun.
The report concludes that the EU is managing to reduce carbon dioxide emissions to an even lower level than those targets.
Millainen on Kreikan tilanne vuosina 2008 ja 2009? 2.
how Greece performed in the two-year period 2008‑09, and 2.
Mitkä tekijät ovat vaikuttaneet havaittuihin päästövähennyksiin Euroopan unionissa ja Kreikassa?
what the reasons are for the reduction seen in both the EU and Greece?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8790/2010
Question for written answer E-8790/2010
Aihe: ISTC ja Venäjä
Subject: ISTC and Russia
Mihin toimiin komissio on ryhtynyt sen jälkeen, kun Venäjän federaation presidentti Medvedev ilmoitti 11. elokuuta 2010 Venäjän luopuvan Moskovan kansainvälisestä tiede- ja teknologiakeskuksesta (ISTC)?
What actions did the Commission take after the decision by Russian Federation President Medvedev on 11 August 2010 to withdraw Russia from the International Science and Technology Centre (ISTC) in Moscow?
Miten komissio turvaa tutkijoiden työn Venäjällä ja muualla, jos Venäjän vetäytyminen kansainvälisestä ISTC-sopimuksesta toteutuu?
How will the Commission safeguard the work of the scientists in Russia and elsewhere should withdrawal from the ISTC international Agreement by the Russian Federation become effective?
Onko komissio samaa mieltä siitä, ettei Venäjän federaation vetäytyminen ISTC-sopimuksesta saa vaikuttaa haitallisesti kansainvälisen tiede- ja teknologiakeskuksen työhön muissa entisen Neuvostoliiton maissa, varsinkaan Kazakstanissa ja Semipalatinskin alueella?
Does the Commission agree that the Russian Federation’s withdrawal from the ISTC may not have any negative effect on the work of the ISTC in the other countries of the former Soviet Union, in particular, Kazakhstan and the Polygon of Semipalatinsk?
Jos on, mihin toimiin se aikoo ryhtyä taatakseen, että työ jatkuu ja innovaation alan kansainvälistä kaupallista yhteistyötä voidaan kehittää edelleen?
And if so, which measures does it envisage to ensure that work continues and international commercial cooperation on innovation can be further developed?
Tukeeko komissio uuden monenvälisen tieteen ja tekniikan alan järjestön perustamista auttaakseen asianomaisia maita uudenaikaistamaan talouttaan?
Does the Commission support the establishment of a new multilateral scientific and technical organisation in order to assist the relevant countries in the further modernisation of their economies?
Aikooko komissio käsitellä Venäjän federaation vetäytymistä kansainvälisestä ISTC-sopimuksesta seuraavassa EU:n ja Venäjän huippukokouksessa?
Does the Commission intend further discussing the Russian Federation’s withdrawal from the ISTC international agreement at the next EU‑Russia Summit?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8792/2010
Question for written answer E-8792/2010
Aihe: Sähkölamppujen markkinoiden sääntely ja kuluttajille tiedottaminen
Subject: Regulation of the electric light bulb market and consumer information
Komissio antoi 18. maaliskuuta 2009 asetuksen ympärisäteilevien kotitalouslamppujen ekologista suunnittelua koskevista vaatimuksista (asetus (EY) N:o 244/2009).
On 18 March 2009 the Commission adopted a regulation on ecodesign requirements for non-directional household lamps (Regulation (EC) No 244/2009).
Asetuksella pyritään korvaamaan vanhat 100 watin ja sitä tehokkaammat hehkulamput taloudellisemmilla loistelampuilla, joilla ei ole kielteistä vaikutusta ilmastonmuutokseen.
The regulation provides for the replacement of old incandescent light bulbs with a power rating of 100W or more by compact fluorescent light bulbs that are more economical and have no negative climate-change effects.
Kuluttajajärjestö Test-Achats'n hiljattain toteuttaman selvityksen mukaan näiden lamppujen pitkäikäisyydessä ja niillä saavutettujen säästöjen määrässä on kuitenkin vakavia puutteita.
However, recent research findings from the consumer organisation Test-Achats indicate that there are serious shortcomings with regard to the useful life of the new bulbs and the savings that they represent.
Komissiota pyydetään antamaan täsmentävä vastaus seuraaviin kysymyksiin: —
Can the Commission state: —
Aikooko se säätää täsmällisiä ja tiukkoja standardeja valmistajille ja kuinka se aikoo sen tehdä, jotta nämä noudattaisivat pakkauksissa esitettyjä elinikää ja säästöjä koskevia väitteitä? —
whether and how it intends to impose strict and detailed standards on manufacturers so that they will have to comply with the claims made on labels about duration of product life and potential savings? —
Aikooko se velvoittaa valmistajat parantamaan näiden uusien lamppujen laatua ja niiden kuluttaja-käyttäjille tarkoitettujen tietojen täsmällisyyttä ja kuinka se aikoo tämän tehdä?
whether and how it intends to require manufacturers to improve the quality and level of detail in information intended for purchasers/users of the new products?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8793/2010
Question for written answer E-8793/2010
Aihe: Perinteiset kasvirohdosvalmisteet
Subject: Traditional herbal medicines
Direktiivissä (EY) N:o 2004/24 säädetään erityisestä rekisteröintimenettelystä, jolla voidaan rekisteröidä ja antaa myyntilupa tietyille perinteisille kasvirohdosvalmisteille ilman, että niistä tarvitsee toimittaa testein ja kokeiluin todetun tehon ja hyväksyttävän turvallisuustason osoittavia tietoja ja asiakirjoja.
Directive 2004/24/EC provides for a special registration procedure to permit the registration and thus marketing of certain traditional herbal medicines without having to produce data and documents on testing and trialling for safety and effectiveness.
Testi‑ ja kokeilutulosten sijaan hakijoiden on toimitettava kirjallisuus‑ tai asiantuntijatietoja tuotteen perinteisestä lääkinnällisestä käytöstä.
Instead of the results of such tests and trials, applicants have to provide bibiliographical or expert data on traditional use of the product in medical practice.
Lääkkeen laatua koskevat kuitenkin direktiivin (EY) N:o 2001/83 III osaston 1 luvun markkinoille saattamista koskevat säännökset.
However, for the quality of the medicinal product the same requirements apply as for authorisation under Chapter I of Title III of Directive 2001/83/EC.
Välttämättömien fysikaalis‑kemiallisten, biologisten tai mikrobiologisten tutkimusten kohdalla ei näin ollen tehdä poikkeusta.
So there is no exemption as regards the necessary physico-chemical, biological and microbiological tests.
Voidaanko mainitun säädöksen perusteella kieltää tiettyjen perinteisten kasvirohdosvalmisteiden käyttö, koska osallisina olevien, usein pienten tai keskisuurten, yritysten ei ole taloudellisesti mahdollista teettää tuotteille fysikaalis‑kemiallisia, biologisia ja mikrobiologisia tutkimuksia?
Can this rule result in banning the use of certain traditional herbal medicines, because the firms involved (often small or medium-sized enterprises) are not financially capable of having the physico-chemical, biological and microbiological tests carried out?
Aikooko komissio toteuttaa tutkimuksen perinteisiä kasvirohdosvalmisteita koskevien määräysten tehokkuudesta?
Is the Commission planning to carry out a study of the effectiveness of the rules on traditional herbal medicinal products?
Jos aikoo, milloin komissio aikoo toteuttaa sen?
If so, when does the Commission plan to carry out such a study?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8796/2010
Question for written answer E-8796/2010
Aihe: EU:n ja Israelin suhteiden parantaminen
Subject: Upgrading EU‑Israel relations
Komission 23. huhtikuuta 2009 tekemän päätöksen mukaan EU:n ja Israelin välisiä suhteita voidaan parantaa vasta sen jälkeen, kun Israel on edistänyt rauhanneuvotteluja.
The Commission decision of 23 April 2009 stated that Israel must advance peace negotiations before relations between the EU and Israel may be upgraded.
Katsooko komissio, että Israelin lupaus ryhtyä rauhanneuvotteluihin on maalta riittävä askel suhteiden parantamisen mahdollistamiseksi?
Does the Commission believe that Israel’s agreement to engage in peace negotiations constitutes sufficient willingness on Israel's part to enable upgrading to take place?