natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Onko komissio huolissaan siitä, että Ryanair veloittaa asiakkailtaan ylimääräisen kahden euron maksun, joka menee suoraan Ryanairin pankkitilille ja jota EU ei kannata tai vaadi, mutta jonka nimittäminen EU 261 -maksuksi saattaa harhaanjohtaa kuluttajat luulemaan, että kyseessä on jonkinlainen EU:n keräämä maksu, vaikka tosiasiassa kyse on yrityksen sen omilta asiakkailtaan keräämästä maksusta, joka yksinkertaisesti kasvattaa Ryanairin eikä EU:n tulovirtaa?
Is the Commission concerned that Ryanair is charging customers an extra EUR 2, that the charge goes directly into Ryanair’s bank accounts, that the charge is neither advocated or required by the EU and that labelling it the EU 261 charge could falsely lead consumers to believe this is some kind of charge levied by the EU, when it is in fact a charge levied by that company on its own customers which may simply be going into Ryanair’s income stream and not to the EU?
Voiko komissio vahvistaa, että EU ei kerää tällaista maksua matkustajilta?
Can the Commission confirm that the EU levies no such charge on passengers?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007970/2011
Question for written answer E-007970/2011
Aihe: Tilintarkastustuomioistuimen kertomus EU:n maatalouspolitiikan tilatukijärjestelmästä
Subject: Court of Auditors' Report on the single payment scheme in European agricultural policy
Kuten tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 5/2011 ”Miten tilatukijärjestelmän varainhoitoa voitaisiin parantaa?” todetaan, maataloutta koskevasta talousarviosta myönnetään aivan liian usein varoja henkilöille tai yhteisöille, jotka harjoittavat vain vähäistä maataloustoimintaa tai jotka eivät harjoita lainkaan maataloustoimintaa, eli nk. ”valeviljelijöille”.
As is noted in the Court of Auditors' Special Report No 5/2011 entitled ‘Single Payment Scheme (SPS): issues to be addressed to improve its sound financial management’, all too often funds from the agricultural budget go to persons or entities who are engaged in little or no agricultural activity, so-called ‘fake’ farmers.
Tämä johtuu termien ”maataloustoimintaa harjoittavat” ”viljelijät”, joilla on ”käytössään tukikelpoista maata”, epätarkasta määrittelystä.
The reason for this is the lack of precision in the definition of the terms ‘farmers’, ‘engaged in an agricultural activity’ and ‘having eligible land at their disposal’.
Kertomus sisältää komission yksityiskohtaiset vastaukset ehdotettuihin suosituksiin.
The report itself already includes a detailed response from the Commission to the proposed recommendations.
Komissio toteaa, että jo nyt on mahdollista olla myöntämättä tukea tietyille edunsaajille, mutta yksikään jäsenvaltio ei ole käyttänyt hyväkseen tätä mahdollisuutta.
The Commission states that the possibility already exists to exclude certain beneficiaries, but that no Member State has made use of this option.
Mistä tämä johtuu? —
What is the reason for this? —
Onko komissio alkanut neuvotella jäsenvaltioiden kanssa tästä asiasta? —
Has the Commission entered into talks with the Member States on this matter? —
Pitääkö komissio mahdollisena, että jäsenvaltioita kannustettaisiin valitsemaan edunsaajat huolellisemmin?
Does the Commission see any prospects of encouraging Member States to select the beneficiaries of aid more carefully?
Jos pitää, miten tämä toteutettaisiin?
If so, how?
Vuonna 2010 Belgialle varattiin yli 502 miljoonaa euroa tilatukijärjestelmää varten.
In 2010 more than EUR 502 million was budgeted for Belgium for the SPS.
Mikä oli tosiasiassa maksettu määrä? —
What amount was actually paid out? —
Miten se jakautui kolmen alueen kesken: Flanderin, Brysselin ja Vallonian? —
How was this divided between the three regions: Flanders, Brussels and Wallonia? —
Voiko komissio antaa aluekohtaisen erittelyn siitä, kuinka suuri prosenttiosuus myönnettiin nk. ”valeviljelijöille”? —
Can the Commission give a breakdown per region of what percentage was granted to so-called ‘fake’ farmers? —
Onko tällaisten ”valeviljelijöiden” nimiä julkistettu? —
Have the names of such ‘fake’ farmers been made public? —
Onko Belgia kertonut erityistä syytä sille, miksi tietyille edunsaajille on edelleen myönnetty tukea?
Has Belgium given a specific reason as to why certain beneficiaries have not yet been excluded?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007971/2011
Question for written answer E-007971/2011
(9. syyskuuta 2011)
(9 September 2011)
Aihe: OPAP-vedonlyöntitoimiston monopoliaseman jatkaminen Kreikan pelimarkkinoilla
Subject: Extending the monopoly of OPAP AE on the Greek gambling market
Vuosiksi 2011–2015 laaditun, talousarviota koskevan strategian keskipitkän aikavälin kehykseen sisältyvän yksityistämisohjelman mukaisesti OPAP-vedonlyöntitoimiston monopoliasemasta tehtyä sopimusta jatketaan ja tällä hetkellä Kreikan valtiolle kuuluvat osakkeet (34 prosenttia) myydään.
Under the 2011‑15 privatisation programme, which is part of the Medium Term Fiscal Strategy Framework, OPAP AE’s monopoly concession will be extended, and the 34 % of its shares currently owned by the Greek state will be sold.
Ottaen huomioon, että sopimuksen jatkaminen koskee vuoden 2020 jälkeistä ajanjaksoa ja että OPAP on tuolloin ollut jo 10 vuoden ajan sataprosenttisesti yksityistetty yritys, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin:
This will extend the concession beyond 2020, when OPAP AE will have been a 100 % private company for more than a decade.
Onko unionin lainsäädännön mukaista, että täysin yksityinen elin hyödyntää markkinoita monopoliasemassa?
Is it compatible with European law for a monopoly to be held by a 100 % private company?
Minkä edellytyksien on täytyttävä, jotta tällainen tilanne syntyisi?
What conditions must be met for this to be admissible?
Soveltuvatko nämä edellytykset Kreikan pelimarkkinoihin ja erityisesti OPAP‑vedonlyöntitoimiston tapaukseen?
Do these conditions apply to the Greek gambling market, and specifically to the case of OPAP AE?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007972/2011
Question for written answer E-007972/2011
Aihe: Euroopan pelastusmekanismi
Subject: European Rescue Mechanism
Mihin periaatteeseen perustuvat EU:n jäsenvaltioiden maksuosuudet Euroopan pelastusmekanismissa?
On what principle is the Member States’ financial participation in the European Rescue based?
Olisiko perusteltua ottaa huomioon, että Euroopan pelastusmekanismin maksuosuudet ovat kohtuuttoman suuri taakka köyhille valtioille?
Can one conclude that participation in the common rescue mechanism weighs disproportionately on the poorer countries?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007973/2011
Question for written answer E-007973/2011
(13. syyskuuta 2011)
(13 September 2011)
Aihe: Bulgarian osallistuminen Euro Plus -sopimukseen
Subject: Bulgaria's participation in the Euro Plus Pact
Liittyykö sopimuksen mukainen eläkeiän nostamista koskeva velvollisuus tietyn ikäisiin miehiin ja naisiin Bulgariassa, ja kuuluuko siihen tietty määräaika?
Has the obligation arising from the Pact to raise the retirement age been applied to a specific age, for men and women, in Bulgaria, and has a deadline been set for this?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007974/2011
Question for written answer E-007974/2011
Aihe: Leader-lähestymistavan täytäntöönpano
Subject: Implementation of the Leader approach
Nykyisen ohjelmakauden 2007–2013 aikana Leader-lähestymistapa lisättiin toimintalinjaksi 4 kansallisten maaseudun kehittämisohjelmien puitteisiin.
In the current programming period (2007‑13), the Leader approach was included, as Axis 4, in the national programmes for the development of rural areas.
Voiko komissio kertoa havainnoista tai analyyseistä, jotka liittyvät siihen, onko toimenpide tehostanut lähestymistavan täytäntöönpanoa edelliseen ohjelmakauteen verrattuna ja miten se vaikuttaa yhteistyötä koskevaan toimenpiteeseen?
Can the Commission forward findings or assessments as to whether this has led to an increase in the effectiveness of its implementation in comparison to the previous programming period and in how it has affected the cooperation measure?
Aikooko komissio ryhtyä entistä merkittävämpiin toimenpiteisiin yksinkertaistaakseen paikallisia aloiteryhmiä (LIG) ja paikallisia kehitysstrategioita koskevia vaatimuksia seuraavan ohjelmakauden aikana?
Is the Commission considering more significant measures to simplify the requirements applicable to the Local Action Groups (LAGs) and local development strategies during the next programming period?
Katsooko komissio, että on asianmukaista säilyttää nykyinen taloudellisten seuraamuksien järjestelmä, joka usein rajoittaa aloiteryhmien perustamista etenkin epäselvien säännösten vuoksi?
Does it feel that current system of financial penalties should be maintained, when this often demotivates LAGs, especially in circumstances where legal provisions are unclear?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007975/2011
Question for written answer E-007975/2011
Aihe: Vaarallista työtä tekevien työntekijöiden terveys ja turvallisuus
Subject: Danger to the health and safety of workers
Pasok-puolueen hallitus julkaisi hiljattain uuden luettelon raskaista ja terveydelle vaarallisista ammateista lain 3863/2010 säännösten mukaisesti; luettelo on epäasianmukainen ja työntekijöiden vastainen, ja ”troikan” allekirjoittamassa yhteisymmärryspöytäkirjassa oleva määritelmä raskaista ja terveydelle vaarallisista ammateista ei vastaa tieteellisiä kriteerejä vaan vain kriteeriä, joka on työntekijöiden kannalta häpeällinen ja jonka mukaan kyseiset ammatit eivät saa koskea yli 10:tä prosenttia maan työvoimasta, kun tavoitteena on ainoastaan vähentää rajusti työvoimakustannuksia pääomaluokan voittojen nostamiseksi.
The PASOK government has recently drawn up a new list of arduous and hazardous occupations under the provisions of Law 3863/2010, which are unfavourable in terms of social insurance and the interests of workers, and the updated Memorandum of Understanding signed by the ‘troika’, under which arduous and hazardous professions are defined not on a scientific basis but in accordance with a criterion which is shamelessly biased against the interests of workers, to the effect that no more than 10 % of the Greek workforce can be covered by the relevant arrangements, in a bid to achieve a drastic reduction in labour costs while boosting corporate profits.
Yksistään vuonna 2006 EU:ssa menetti henkensä 167 000 työntekijää työtapaturmien tai työperäisten sairauksien seurauksena, mikä tarkoittaa yhden työntekijän menehtymistä joka 3,5. minuutti.
In 2006 alone industrial accidents or work-related illnesses claimed the lives of 167 000 workers, that is to say one every three-and-a-half minutes.
Kreikan työsuojeluviranomaiset ovat rekisteröineet seitsemän vuoden aikana 1 000 kuolemaan johtanutta työtapaturmaa sekä 20 000 vakavaa ”työtapaturmaa” kolmena vuotena 2003–2005.
The Labour Inspectorate has recorded 1 000 fatal industrial accidents in Greece over the last seven years and 20 000 serious industrial ‘accidents’ in the three years from 2003 to 2005.
Mitä mieltä komissio on useiden eri ammattialojen ja ammattien jättämisestä edellä mainitun luettelon ulkopuolelle, siitä, että raskaiden ja terveydelle vaarallisten ammattien käsitteestä ollaan jopa vähitellen luopumassa, tämän kehityksen haitallisista vaikutuksista hygienia- ja turvallisuusolosuhteiden jatkuvasti huonontuessa sekä työntekijöiden palkkatasosta? —
What view does the Commission take of the exclusion of sectors, specialist areas and trades from the list of arduous and hazardous occupations, the gradual phasing out of he list itself and the highly adverse effect that this will have on workers in terms of their health, safety and remuneration? —
Minkä tieteellisten kriteerien, tutkimusten ja analyysien perusteella ammattiriskejä sekä työntekijöiden terveyden ja elämän suojelua arvioidaan ottamalla huomioon erityisesti työolojen kiristyminen ja joustavien työmuotojen yleistyminen?
What scientific criteria, studies and analyses are used to assess work-related risks and measures to protect the health and life of workers, particularly in view of the more intensive pace of work and the increasingly widespread use of flexible employment arrangements?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007976/2011
Question for written answer E-007976/2011
Aihe: Kemiallisten aineiden laiton ja vaarallinen kuljettaminen nestemäisten elintarvikkeiden kuljetukseen tarkoitetuilla säiliöautoilla
Subject: Illegal and dangerous transport of chemicals by tanker vehicles intended for the transport of liquid fodder
Valitusten ja kreikkalaisissa lehdissä julkaistujen artikkelien (28.4.2011) mukaan Kreikasta, Italiasta, Bulgariasta ja Romaniasta peräisin oleviin säiliöautoihin lastataan kemiallisia aineita (jarrunesteitä, biodieseliä, pehmittimiä) ja niitä kuljetetaan nestemäisten elintarvikkeiden jälkeen tai ennen niitä, mikä vaarantaa välittömästi kansanterveyden.
A number of complaints and articles have appeared in the Greek press (28 August 2011) to the effect that tanker vehicles from Greece, Italy, Bulgaria and Romania are being used to transport liquid fodder and subsequently chemicals (such as brake fluid, biodiesel and plastifiers) or vice versa, which is a direct public health hazard.
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa torjuakseen tätä ilmiötä?
What measures does it intend to take in cooperation with the national authorities with a view to remedying matters?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007977/2011
Question for written answer E-007977/2011
Aihe: Elintarvikkeista peräisin olevasta epidemiasta kärsineiden eurooppalaisten oikeus korvaukseen
Subject: Right to compensation for European citizens affected by a food epidemic
E. coli ‑bakteerin EU:n jäsenvaltioissa aiheuttama epidemia ei ainoastaan vaikuttanut useisiin eurooppalaisiin vaan se johti myös satojen ihmisten kuolemaan.
The E.coli epidemic in the EU countries not only left hundreds dead, but also caused many European citizens to fall ill.
Kun otetaan huomioon yhtenäisten sisämarkkinoiden toiminta ja tähän mennessä tehdyt tutkimukset, jotka koskevat kaikkien vaarallisia elintarvikkeita tuottavien ja myyvien tahojen asettamista vastuuseen, komissiota pyydetään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
Bearing in mind the functioning of the internal market and the investigations so far conducted to determine the liability of those who produced and marketed the hazardous foodstuffs, will the Commission answer the following: 1.
Mitä EU:n lainsäädännössä säädetään korvauksista, joita maksetaan elintarvikkeista peräisin olevan epidemian uhreille ja heidän omaisilleen? 2.
What provisions exist under Community law concerning compensation for victims of food epidemics and their families? 2.
Mitä menettelyä Euroopan kansalaisten pitäisi noudattaa, jotta uhrit voisivat saada korvauksia kulutettuaan tuotteita, jotka vaaransivat ihmisten terveyden?
What procedure should European citizens follow to obtain compensation after having consumed products which pose a public health risk?
Minkä tahojen puoleen kansalaiset voivat kääntyä?
To which authorities should they turn?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007978/2011
Question for written answer E-007978/2011
Aihe: Kreikan ruskohiilivarantoja koskevat luovutussopimukset
Subject: Concession contracts for Greek lignite reserves
Kreikalla on 4,5 miljardin tonnin ruskohiilivarat, ja ruskohiilen hinta on noin 13–14 euroa tonnilta.
Greece has 4.5 billion tonnes of lignite reserves, worth between 13 and 14 euros per tonne.
Kreikan kaivoslain mukaan ruskohiili pitäisi yleensä myydä huutokaupassa.
On the basis of the Greek mining code, lignite should normally be auctioned.
Koska ruskohiiliesiintymiä koskevien luovutussopimusten ansiosta DEI-yhtiöllä on erityisoikeudet kyseisiin esiintymiin, komissiota pyydetään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin:
Given that concession contracts for lignite deposits have been instrumental in giving the DEI privileged access to these reserves, will the Commission answer the following:
Tietääkö komissio, milloin ruskohiiliesiintymiä koskevien luovutussopimusten pitäisi päättyä?
Does the Commission know when the lignite deposit concession contracts are due to expire?
Jos tietää, mihin päivään mennessä sopimukset päättyvät?
If so, when are the deadlines concerned?
Tietääkö komissio, onko todennäköistä, että luovutusaikaa jatketaan?
Does the Commission know whether these concessions can be extended?
Katsooko komissio, että oikeuksien luovuttamisen jatkaminen on sisämarkkinoiden kilpailusääntöjen mukaista etenkin DEI S.A. ‑yhtiölle myönnettyjen ruskohiiliesiintymien hyödyntämistä koskevien erityisoikeuksien osalta?
Does it think that extending the concessions would be compatible with single market competition rules, with particular reference to the privileged exploitation of the deposits enjoyed by the DEI?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007979/2011
Question for written answer E-007979/2011
Aihe: Sokerin markkinajärjestely
Subject: Organisation of the sugar market
Vuonna 2011 sokerin hinta on noussut huomattavasti.
The price of sugar has risen considerably in 2011.
Kun sokeria pystyi ostamaan vuonna 2010 hintaan 0,51 euroa/kilo, niin nyt toimittajien ostohinnat ovat yli 0,76 euroa/kilo.
In 2010, prices stood at EUR 0.51/kg, while wholesale prices have now risen to over EUR 0.76/kg.
Vaikka sokerin markkinajärjestelyssä torjutaan hintaromahdus viitehinnalla, siinä ei ole mitään suojaa sokerin jalostajia koskevaa hinnannousua vastaan.
Though a drop in price is counterbalanced by the reference price in the organisation of the sugar market, there is no protection for sugar processors against price increases.
Siten sokeriteollisuus suojataan hintaromahdukselta mutta ei kuitenkaan sokerinjalostajia.
Thus the sugar industry is protected against a fall in prices, but sugar processors are not.
Hinnannousun siirtäminen korkeampina myyntihintoina kaupalle on vain osittain mahdollista – ja useimmiten ajallisesti varsin myöhään.
Passing on the price increase by raising prices to wholesalers is only partly possible, and usually takes some considerable time.
Sokerin kallistuessa pitkälti keskisuurista yrityksistä koostuva elintarviketeollisuus on suuressa vaarassa.
Raising the price of sugar poses a serious threat to the food industry, as it is made up largely of small and medium-sized businesses.
Eivätkö jatkuva sokeripula ja hinnannousut ole merkki siitä, että EU:n sokerin markkinajärjestely ei enää täytä alkuperäistä tavoitetta?
Do the continuous sugar shortages and price hikes not indicate that the EU organisation of the sugar market is no longer achieving its original aim?
Eikö sokerin markkinajärjestelyllä estetä kilpailua ja suojella yksipuolisesti sokeria tuottavaa teollisuutta?
Does the organisation of the sugar market not prevent competition and protect only the sugar-producing industry?
Aikooko komissio uudistaa sokerin markkinajärjestelyä ja poistaa kiintiöt?
Is the Commission considering reforming the organisation of the sugar market and abolishing the quotas?
Onko sellainen sokerin markkinajärjestelyn avaaminen mahdollinen, että tulevaisuudessa myös sokeria jalostavat yritykset voivat raaka-ainepulan vallitessa tuoda itse tullitta sokeria maailmanmarkkinoilta ilman odotusaikaa?
Is there any prospect of opening up the organisation of the sugar market so that in future sugar-processing companies will also be able to import sugar from the world market if there is a shortage without having to pay customs duties and without delays?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007980/2011
Question for written answer E-007980/2011
Aihe: Säästöt hallintomenoissa
Subject: Administrative expenditure savings
Kun otetaan huomioon talousarvion mukaiset rajoitteet, voiko komissio kertoa, mihin toimiin se on ryhtynyt keskittääkseen kaikkien EU:n toimielinten hallinnolliset ja tietotekniikkapalvelut?
Taking into account budgetary constraints, can the Commission explain what steps have been taken to centralise IT and administrative services across the EU institutions?
Voiko komissio tutkia mahdollisuutta, että elimet jakaisivat rakennustiloja, jotta säästettäisiin hallintomenoissa?
Would the Commission explore the possibility of institutions sharing building space in order to make savings in administrative expenditure?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007982/2011
Question for written answer E-007982/2011
Aihe: Euroopan maaseudun kehittämisen maaseuturahasto
Subject: European Agricultural Fund for Rural Development
Voiko komissio toimittaa tarkat tiedot siitä, kuinka paljon Euroopan maaseudun kehittämisen maaseuturahastosta on varattu varoja hallinnollisiin tarkoituksiin?
Can the Commission provide details of the amount of money set aside in the European Agricultural Fund for Rural Development for administrative purposes?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007983/2011
Question for written answer E-007983/2011
Aihe: ESR:n ja Walesin hallituksen Technocamps-hanke
Subject: ESF-Welsh Government project ‘Technocamps’
Seuraavan viiden vuoden aikana Walesissa syntyy yli 17 000 uutta työpaikkaa IT- ja televiestintäalalle.
In Wales, over 17 000 new vacancies will arise in the IT and telecoms sector over the next five years and it is important that Wales has a workforce equipped with the necessary skills to fill these posts.
Hankkeen järjestäjien erityisenä tehtävänä on varmistaa, että maaseutualueiden, kuten Keski- ja Länsi-Walesin, oppilaat osallistuvat hankkeeseen täysivaltaisesti.
A particular concern for the project organisers is ensuring that pupils from rural areas such as Mid and West Wales are fully engaged with the project.
Voisiko komissio kertoa esimerkkejä muualta Euroopasta tämän alan parhaista käytännöistä, – erityisesti siitä, miten maaseutualueiden oppilaat saadaan osallistumaan – joita voitaisiin käyttää hankkeen täytäntöönpanon parantamiseen Walesissa?
Can the Commission provide any examples of best practice in this area from elsewhere in Europe, aimed specifically at engaging pupils from rural areas, which can be used to improve the implementation of this project in Wales?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007984/2011
Question for written answer E-007984/2011
Aihe: Arvonlisäverokannan korottamisesta 5,5 prosentista 19,5 prosenttiin hevosalalle aiheutuvat seuraukset
Subject: Impact on the equine sector of the increase in the VAT rate from 5.5% to 19.5 %
Unionin tuomioistuin katsoi 3. maaliskuuta ja 12. huhtikuuta 2011 antamissaan tuomioissa, että alennetun arvonlisäverokannan soveltaminen hevosten luovutukseen, tuontiin ja yhteisöhankintaan on unionin oikeussääntöjen vastaista.
In its judgments of 3 March and 12 May 2011, the European Court of Justice ruled that the application of a reduced rate of VAT to the supply, importation and acquisition of horses within the EU breached Community law.
Euroopan komissio on nostanut samanlaisia kanteita Ranskaa vastaan 16. joulukuuta 2010 ja Irlantia vastaan 2. maaliskuuta 2011.
Legal proceedings concerning similar matters were instigated by the Commission against France and Ireland on 16 December 2010 and 2 March 2011 respectively.
Hevosala ja hevosiin liittyvä toiminta tarjoavat työpaikkoja, lisäävät talouden dynaamisuutta sekä edistävät maaseutu- ja esikaupunkialueiden hyödyntämistä.
The equine sector and equestrian activities are a source of employment, and contribute to a dynamic economy and the development of rural and peri-urban areas.
Ranskassa kyseisellä taloudenalalla on 45 000 työpaikkaa ja 8 000 yritystä.
The sector accounts for 45 000 jobs and 8 000 businesses in France.
Arvonlisäverokannan julma korottaminen 19,5 prosenttiin vaarantaisi näin ollen koko alan.
A sudden hike in the VAT rate to 19.5 % would therefore put the entire sector at risk.
Jos unionin tuomioistuin tekee vastaavanlaisen päätöksen kuin aiemmissa tapauksissa, miten Euroopan komissio aikoo tukea hevosalaa varmistaakseen sen säilymisen? —
Should the Court of Justice deliver a ruling similar to those handed down in previous cases, what will the Commission do to safeguard the future of the equine sector? —
Aikooko komissio toteuttaa siirtymätoimenpiteitä tai ottaa täysimääräisen arvonlisäverokannan asteittain käyttöön?
Does it intend to take transitional measures or to increase VAT to the ‘full’ rate in stages?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007985/2011
Question for written answer E-007985/2011