natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Koska toria ei voida ajatella ainoastaan kysynnän ja tarjonnan kohtauspaikkana vaan se nähdään myös todellisena historiallisten, sosiaalisten ja kulttuuristen arvojen kantajana ja kun otetaan huomioon direktiivin tarkoitus suojella pieniä ja keskisuuria yrityksiä, voiko komissio kertoa, onko suurten myymäläketjujen uuden kilpailun muodon vaikutuksia torien katukauppiaiden elinkykyyn arvioitu?
Since markets should not be regarded simply as a means of mediating between supply and demand, but as real places playing a distinctive historic, social and cultural role, and since moreover the directive itself purports to protect the role of SMEs, would the Commission state whether, as regards street traders, any assessment was made of the potential impact of new forms of competition from big retailers on the survival of local markets?
Onko lisäksi mahdollista toteuttaa toimia, joilla lievennettäisiin mainittujen muutosten vaikutuksia ja suojeltaisiin suurista myymäläketjuista omalaatuisuudellaan ja tarjonnan ulottuvuudellaan merkittävästi eroavan torikaupan historiaa, sosiaalisuutta ja identiteettiä?
Would the Commission also state whether it would be possible to introduce measures to reduce the impact of these changes while preserving the historical and social identity of local markets, which offer a range of products on a scale which sets them apart from the big retailers?
Voiko komissio lisäksi kertoa, onko mahdollista myöntää ensisijaisesti kuntien paikallisviranomaisille lupa arvioida, valtuuttaa ja säännöstellä suurten myymäläketjujen tuloa ja rinnakkaiseloa toreilla, jotta torikauppa voi kehittyä joustavasti kunkin alueen erityispiirteiden ja vaatimusten pohjalta?
In particular, would the Commission state whether it is possible to confer on local authorities (and above all, the municipalities) the power to assess, authorise and regulate the admission of big retailers to its own local markets and their coexistence with them, so as to allow street markets to develop in a flexible way which should be planned in the light of specific local circumstances and needs?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3378/10
WRITTEN QUESTION E-3378/10
Aihe: Tukihakemusten jättämisehdot Romanian kansallisen maaseudun kehittämisohjelman joidenkin toimenpiteiden osalta
Subject: Rules for submitting funding applications in relation to certain measures under Romania's national programme for rural development
Romanian kansalliseen maaseudun kehittämisohjelmaan sisältyvät toimenpiteet 112, nuorten viljelijöiden aloitustuki, ja 141, maatilojen osittaisen omavaraisviljelyn tukeminen.
Romania's national programme for rural development includes measure 112 — setting-up of young farmers, and measure 141 — support for semi-subsistence farms.
Nämä toimenpiteet ovat erityisen kiinnostavia potentiaalisille edunsaajille, jotka puolestaan valittavat siitä, kuinka lyhyessä ajassa heidän täytyy laatia ja jättää tukihakemukset.
These measures have met with particular interest among potential beneficiaries, who are nevertheless complaining that they have very little time available to draw up and submit funding applications.
Komissiolle osoitettu kysymys on seuraava: olisiko Romanialla mahdollisuutta muuttaa tukihakemusten ehtoja näiden toimenpiteiden osalta voimassa olevien lakimääräysten mukaisesti (sellaisiksi, mitkä ne ovat esimerkiksi toimenpiteen 142, tuottajaryhmien perustaminen, osalta), jotta hakemuksia pystyttäisiin jättämään jatkossa?
In accordance with the legislation in force, would it be possible for Romania to amend the rules for submitting funding applications for these measures to make the ongoing submission of applications possible (as is the case, for example, for measure 142 — establishing producer groups)?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3379/10
WRITTEN QUESTION E-3379/10
Aihe: Tukien kohdentaminen uudelleen Romanian kansallisen maaseudun kehittämisohjelman puitteissa
Subject: Reallocation of funds under Romania's national programme for rural development
Romanian kansallisen maaseudun kehittämisohjelmaan sisältyvään kylien kunnostus- ja kehittämisohjelmaan (toimenpide 322 – kylien kunnostus ja kehittäminen, maaseudun palveluiden kehittäminen maaseudun elinkeinoelämää ja väestöä varten ja maaseutuperinnön edistäminen) on tullut seitsemänkertaisesti enemmän hakemuksia kuin käytettävissä olevien summien kokonaismäärä on.
The number of applications to the village renewal and development programme under Romania's national programme for rural development (measure 322 — renewal, village development, improvement of basic services for the economy and the rural population and strengthening of the rural heritage) has been seven times higher than the amount of funding available.
Kun otetaan huomioon tämän ohjelman tärkeys, Romanian viranomaiset haluaisivat muista EU-ohjelmista, joihin on tullut vähemmän hakemuksia, jäljelle jääneiden rahojen uudelleenohjausta.
Given the importance of this programme, the Romanian authorities would like to reallocate the funding left over in other European programmes that received fewer applications.
Pyydän komissiota täsmentämään, millä ehdoilla tällainen uudelleenohjaus on mahdollista.
Can the Commission specify under what conditions such a reallocation is possible?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3382/10
WRITTEN QUESTION E-3382/10
(14. toukokuuta 2010)
(14 May 2010)
Aihe: Koko vartalon peittävien asujen kielto ja tunnistettavuuden vaatimus Euroopan unionin jäsenvaltioiden säännöksiin
Subject: Ban on full-body concealment and mandatory requirements regarding identifiability in the 27 EU Member States
Viimeaikaisen poliittisen uutisoinnin perusteella tiedetään, että Belgia ja Ranska ovat edenneet pitkälle keskustelussa lainsäädännöllisistä toimenpiteistä, jotka voivat nopeasti johtaa peittävien asujen, burkan ja niqabin, käyttökieltoon näiden valtioiden alueilla.
Over the last few months, wide daily political press coverage has been devoted to deliberations in France and Belgium, now at a very advanced stage, which could soon lead to legislation banning the burqa and niqab full-body robes within their respective national territories.
Kun otetaan huomioon, että kyseessä ovat Euroopan oikeusalueen ensimmäiset valtiot, jotka ovat hyväksymässä mainittua säännöstä, voiko neuvosto kertoa, mitkä muut jäsenvaltiot suunnittelevat kieltävänsä koko vartalon peittävien asujen käytön julkisilla paikoilla tai määräävänsä sakkoja tai pakotteita niille, joiden henkilöllisyyttä ei voida tunnistaa yleisillä alueilla?
While France and Belgium would be the first two countries in the European judicial area to adopt such measures, can the Council indicate how many and which other EU Member States regard full-body concealment in public places as an offence or impose fines or penalties on those concealing their identities in public?
Neuvostolla ei ole käytettävissään kysyjän pyytämiä tietoja.
The information requested by the Honourable Member is not available to the Council.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3383/10
WRITTEN QUESTION E-3383/10
Aihe: Jäsenvaltioiden viranomaisten osakkuus aseita valmistavissa yrityksissä
Subject: Shareholdings by Member State authorities in arms manufacturing companies
Lehtitietojen mukaan Vallonian aluehallitus on jo vuosien ajan omistanut 100 prosenttia Valloniassa sijaitsevan FN Herstal ‑asevalmistajan osakkeista.
According to press reports, the Walloon regional government has for years held a 100% stake in the FN Herstal arms manufacturing company in Wallonia.
Onko neuvostolla tiedossaan kaikki jäsenvaltioiden ja niiden hallitusten osakkuudet aseita valmistavissa yrityksissä (osakkuuden suuruus, liikevaihto ja henkilöstö mukaan luettuina)?
Does the Council have a list of all shareholdings by Member States or their governments in the arms industry (including information regarding the size of the shareholdings, turnover, staff, etc)?
Jos on, voiko se antaa nämä tiedot?
If so can it provide this information?
Onko Euroopan unionilla lainsäädäntöä tämän alan osakkuuksista?
Does European legislation exist governing shareholdings in this sector?
Jos on, mitä?
If so which?
Onko neuvoston mielestä sopivaa tai eettisesti oikein, että kansallisilla ja alueellisilla viranomaisilla on osuuksia aseita valmistavissa yrityksissä?
Does the Council consider it appropriate or ethical for national and regional authorities to have stakes in arms manufacturing companies?
Eikö neuvosto katso tämän rikkovan aseiden vientiä koskevien Euroopan unionin käytännesääntöjen henkeä sekä vuoden 2008 yhteistä kantaa sotilasteknologian ja ‑tarvikkeiden viennistä?
Does the Council not consider this to infringe the spirit of the EU code of conduct on arms exports and the 2008 Common Position regarding the export of military technology and equipment?
Katsooko neuvosto, että mahdollinen eturistiriita saa keskusviranomaiset ja alueelliset viranomaiset omistajan tai osakkaan roolissa heikentämään aseviennin valvontaa?
Does it see a possible conflict of interest leading central or regional authorities (as owners or shareholders) to undermine their own arms export controls?
Aikooko neuvosto ryhtyä lisätoimiin tai hyväksyä lisälainsäädäntöä tällaisten eturistiriitojen torjumiseksi alalla?
Does the Council intend to take additional measures or adopt additional legislation with a view to preventing such conflicts of interest in this area?
Vastauksena kysyjän ensimmäiseen kysymykseen neuvosto ilmoittaa, että sillä ei ole luetteloa jäsenvaltioiden tai niiden hallitusten osakkuuksista aseita valmistavissa yrityksissä eikä myöskään tietoja osakkuuden koosta, liikevaihdosta, henkilöstöstä, jne.
Regarding the Honourable Member's first question, the Council does not have a list of shareholdings by Member States or their governments in the arms industry (including information regarding the size of the shareholdings, turnover, staff, etc).
Osakkuuksia koskevassa EU:n lainsäädännössä ei ole erityisiä aseteollisuuden alaa koskevia säännöksiä.
Regarding EU legislation governing shareholdings, there are no provisions specifically aimed at the sector of industry involved in the manufacture of arms.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3384/10
WRITTEN QUESTION E-3384/10
Aihe: Teurastamojen terveysvalvonta Kreikassa
Subject: Hygiene control in Greek slaughterhouses
Komissio on kuitenkin jo monesti todennut, että Kreikan viranomaiset ovat rikkoneet tätä direktiiviä.
Nevertheless, the Commission has several times in the past noted infringements by the Greek authorities of the directive in question.
Onko Kreikassa teurastamoja, joissa on rikottu säännöksiä, joita EU:n direktiivillä on säädetty punaisen lihan viennistä yhteisön markkinoille?
Are there slaughterhouses in Greece which are in breach of the European directive's provisions on exporting red meat to the Community market?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3385/10
WRITTEN QUESTION E-3385/10
Aihe: Juomaveden laadun arviointi Kreikassa
Subject: Assessing the quality of drinking water in Greece
Kreikka on saattanut osaksi kansallista lainsäädäntöään ihmisten käyttöön tarkoitettua vettä koskevat yhteisön direktiivit (kuten esimerkiksi direktiivin 98/83/EY EYVL L 330, 5.12.1998, s. 32 . ).
Greece has transposed into national law all Community directives relating to the quality of water intended for human consumption (e.g. Directive 98/83/ΕC) OJ L 330, 5.12.1998, p.
Voiko komissio itse toteuttaa tutkimuksen ottamalla näytteitä, vai laatiiko se arvionsa Kreikan valtion kansallisen kemianlaboratorion toimittamien tulosten perusteella?
Can the Commission take samples itself or does it make an assessment based on the results provided by the State Chemical Laboratory?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3386/10
WRITTEN QUESTION E-3386/10
Aihe: Suunnitelma Kreikan auttamiseksi
Subject: Aid plan for Greece
Euroalueen valtiovarainministerit päättivät 2. toukokuuta 2010 ottaa käyttöön suunnitelman Kreikan auttamiseksi.
On 2 May 2010 the Finance Ministers of the eurozone decided to activate the aid plan for Greece.
Jäsenvaltioiden rahoitusosuus tulee olemaan 80 miljardia euroa kolmen vuoden aikana lainojen muodossa.
The Member States are to contribute EUR 80 billion over three years in the form of loans.
Suunnitelman käyttöönotto on voimakas signaali rahoitusmarkkinoille.
Putting the aid plan into action sends a powerful signal to the financial markets.
Se merkitsee koko euroalueen määrätietoista solidaarisuutta sen auttaessa yhtä vaikeuksiin joutunutta jäsentään.
It demonstrates the solidarity throughout the eurozone and the determination of its members to help one of their number in difficulty.
Toimenpide oli välttämätön euroalueelle dramaattisen epävakauden torjumiseksi.
Taking this step was essential in order to prevent destabilisation, which would have had a drastic effect on the eurozone.
Apusuunnitelman edellytyksenä on kuitenkin, että Kreikka panee täytäntöön budjettikuriin liittyviä toimenpiteitä tervehdyttääkseen merkittävästi julkista talouttaan.
However, the aid plan is contingent on Greece implementing austerity measures to bring about a radical improvement in its public finances.
Näin vakavaan tilanteeseen päätyminen ja se, että joudutaan turvautumaan tällaisiin hätätoimenpiteisiin, on hyvin vahingollista.
The fact of getting into such a serious situation and of needing to take emergency measures of this kind does a great deal of harm.
Mitä toimenpiteitä neuvosto aikoo toteuttaa, jos muita euroalueen valtioita joutuisi samanlaiseen kriisiin?
What measures does the Council envisage taking if other eurozone countries should find themselves in a similar crisis?
Mitä toimia suunnitellaan pidemmällä aikavälillä Euroopan unionin suojelemiseksi entistä paremmin rahoituskeinottelulta?
In the longer term, what steps are planned to protect the Union more effectively against financial speculation?
Turvatakseen rahoitusvakauden koko euroalueella ja estääkseen epävakauden leviämisen neuvosto antoi 11. toukokuuta 2010 asetuksen N:o 407/2010 Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1.
To safeguard financial stability in the euro area as a whole and to prevent instability from spreading, the Council has adopted Regulation No 407/2010 of 11 May 2010 establishing a European stabilisation mechanism OJ L 118, 12 May 2010, p.
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 122 artiklan 2 kohdan nojalla, jossa määrätään unionin taloudellisen avun myöntämisestä jäsenvaltiolle, jos poikkeukselliset tapahtumat, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa, ovat aiheuttaneet sille vaikeuksia tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa sille suuria vaikeuksia.
1. , pursuant to Article 122(2) TFEU, which makes provision for granting Union financial assistance to a Member State in difficulties or seriously threatened with severe difficulties caused by exceptional occurrences beyond its control.
Euroopan unionin talousarviosta myönnettävä tuki voi olla enintään 60 miljardia euroa.
Support from the Union budget may be up to EUR 60 billion.
On huomattava, että korkeintaan 440 miljardin euron lisärahoitustuki, joka myönnettäisiin euroalueen jäsenvaltioiden takaamilla lainoilla, on osa osallistuvien jäsenvaltioiden kesken tehtyä hallitustenvälistä sopimusta.
It should be noted that further financial assistance of up to EUR 440 billion, to be provided through loans guaranteed by the euro area Member States, is part of an intergovernmental agreement between participating Member States.
Neuvosto pani merkille 18. toukokuuta 2010 annetuissa päätelmissään komission 12. toukokuuta esittelemän tiedonannon, joka koski euroalueen ja koko EU:n talouspolitiikan koordinoinnin tehostamiseksi toteutettavia aloitteita.
As for initiatives to be taken to enhance economic policy coordination in the euro area and the EU as a whole, in its conclusions of 18 May 2010 the Council took note of the presentation on 12 May of a communication from the Commission.
Työryhmä koostuu jäsenvaltioiden edustajista (etupäässä 27 jäsenvaltion valtiovarainministereistä) sekä neuvoston puheenjohtajavaltion ja Euroopan keskuspankin edustajista ja sen puheenjohtajana toimii Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja.
The task force is composed of representatives of the Member States (primarily the Finance Ministers of the 27 Member States), the Council Presidency and the European Central Bank, and chaired by the President of the European Council.
Eurooppa-neuvosto, joka kokoontui 17. kesäkuuta, suhtautui myönteisesti työryhmän puheenjohtajan väliraporttiin talouden hallinnosta ja sopi ensimmäisestä suuntaviivakokonaisuudesta, joka koskee budjettipolitiikan kurinalaisuuteen liittyvien sääntöjen lujittamista (vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevien ja korjaavien osioiden vahvistaminen, velan kehityksen parempi huomioon ottaminen, ”EU-vaiheen” toteuttaminen, vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisten kansallisten budjettisääntöjen ja keskipitkän aikavälin talousarviokehysten varmistaminen, tilastotietojen laadun takaaminen) sekä makrotalouden seurantaa (tulostaulun kehittäminen kilpailukyvyn epätasapainotekijöiden arvioimiseksi, tehokkaan seurantakehyksen kehittäminen).
The European Council on 17 June welcomed the progress report by the President of the task force on economic governance and agreed on a first set of orientations, with regard to both the strengthening of the rules on budgetary discipline (strengthening of the preventive and corrective arms of the Stability and Growth Pact, greater consideration of the evolution of debt, introduction of a ‘European semester’, establishment of national budgetary rules and medium‑term budgetary frameworks in line with the Stability and Growth Pact, ensuring the quality of statistical data) and macroeconomic surveillance (development of a scoreboard to assess competitiveness imbalances, development of an effective surveillance framework).
Eurooppa-neuvosto pyysi työryhmää ja komissiota kehittämään näitä linjauksia nopeasti ja tekemään niistä toteutuskelpoiset.
The European Council invited the task force and the Commission to rapidly develop these orientations further and make them operational.
Työryhmän loppuraportti, jossa käsitellään kaikkia sen toimeksiantoon kuuluvia näkökohtia, esitetään Eurooppa-neuvostolle lokakuussa 2010.
The task force's final report, covering the full scope of its mandate, will be presented to the European Council in October 2010.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3387/10
WRITTEN QUESTION E-3387/10
Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa, jos muita euroalueen valtioita joutuisi samanlaiseen kriisiin?
What measures does the Commission envisage taking if other eurozone countries should find themselves in a similar crisis?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3388/10
WRITTEN QUESTION E-3388/10
Aihe: Koheesiopolitiikan tulevaisuus vuoden 2013 jälkeen
Subject: Future of cohesion policy after 2013
Koheesiopolitiikka on yksi Euroopan unionin keskeisistä politiikanaloista.
Cohesion policy is one of the core policies of the European Union.
Sen avulla voidaan rahoittaa lukuisia kansalaisten hankkeita ja tukea Euroopan alueiden lähentymistä.
It is the key to financing a great number of projects for ordinary people and to promoting convergence among Europe’s regions.
Millaiseksi komissio ennakoi koheesiopolitiikan tulevaisuuden vuoden 2013 jälkeen nyt ajanjaksoa 2007–2013 koskevien rahoitusnäkymien puolivälissä?
Mid-way through the 2007‑13 budgetary period, how does the Commission envisage the future of cohesion policy beyond 2013?
Olisi hyvin haitallista, jos rakennerahastoissa keskityttäisiin ainoastaan vähiten suotuisassa asemassa oleviin alueisiin, sillä koheesiopolitiikasta ei pidä tulla avustuspolitiikkaa.
It would be very damaging if the structural funds were to be concentrated solely on the least favoured regions because cohesion policy should not be allowed to become a form of welfare policy.
Minkälaista tulevaisuutta Euroopan komissio suunnittelee alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteelle?
What future does the Commission see for the Regional Competitiveness and Employment objective?
Koheesiopolitiikan mahdollinen osittainen uudelleenkansallistaminen haittaisi merkittävästi politiikan tavoitteiden toteutumista.
Any partial renationalisation of cohesion policy would make it significantly harder to achieve the policy’s aims.
Mikä on komission kanta tässä asiassa?
Where does the Commission stand on that question?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3389/10
WRITTEN QUESTION E-3389/10
Aihe: Kansalaisaloitteen täytäntöönpano
Subject: Implementing citizens' initiatives
Lissabonin sopimuksella on luotu kansalaisaloite, jonka nojalla miljoona allekirjoittanutta vähintään kolmasosasta jäsenvaltioita voi tehdä lainsäädäntöehdotuksia Euroopan komissiolle.
The Lisbon Treaty introduced as a right the concept of the citizens’ initiative, whereby one million signatories from at least a third of the EU Member States can put a legislative proposal to the Commission.
Viimeksi mainittu voi kuitenkin sen jälkeen vapaasti päättää kansalaisten ehdotuksia koskevista jatkotoimista.
The Commission retains discretion, however, with regard to how citizens’ initiative proposals are followed up.
Komissio on sitoutunut tutkimaan vastaanotetut ehdotukset neljän kuukauden kuluessa ja julkaisemaan päätöstensä perustelut.
The Commission has undertaken to consider such proposals within four months of receiving them and to make public the grounds for its decisions on them.
Voisiko se kertoa, mitä perusteita se aikoo käyttää arvioidakseen ehdotuksia koskevat jatkotoimet?
Could it, in addition, detail the criteria that it intends to use for deciding how proposals will be followed up?
Voisiko se lisäksi kertoa, mikä on komission toimivaltainen viranomainen tässä päätöksenteossa?
Could it also indicate which Commission body will be empowered to take the relevant decisions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3390/10
WRITTEN QUESTION E-3390/10
Aihe: Teollisuuspolitiikka Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä
Subject: Industrial policy as part of the Europe 2020 strategy
Euroopan komissio on ehdottanut strategiaa ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”.
The Commission has put forward the Europe 2020 strategy ‘for smart, sustainable and inclusive growth’.
Strategiassa ehdotetaan useita suuntaviivoja Euroopan unionin talouskasvun rohkaisemiseksi seuraavien kymmenen vuoden aikana.
The strategy proposes action on a number of fronts to foster economic growth in the EU over the next decade.
Eurooppa 2020 ‑strategiassa kehitettyjen ehdotusten joukossa komissio korostaa lippulaivahanketta ”Globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikka”.
Among the Europe 2020 proposals that the Commission highlights is the flagship initiative on ‘an industrial policy for the globalisation era’.
Erityisesti on määrä ”kehittää horisontaalinen lähestymistapa, jossa yhdistetään erilaisia välineitä (esim. ns. järkevää sääntelyä, uudistettuja julkisia hankintoja, kilpailusääntöjä sekä standardointia)”.
One of the aims here is to ‘develop a horizontal approach to industrial policy combining different policy instruments (e.g. “smart” regulation, modernised public procurement, competition rules and standard setting)’.
Liittyykö horisontaalisen teollisuuspolitiikan edistämiseen alakohtaisia aloitteita?
Will the promotion of a horizontal approach to industrial policy be accompanied by sector-specific initiatives?
On varmasti olennaista suosia teollisuusympäristöä monialaisesti, mutta tietyt strategiset sektorit (esimerkiksi autoteollisuus, elektroniikkateollisuus ja ilmailuteollisuus) edellyttävät täsmällisempiä toimenpiteitä.
While general improvement in the climate for industry is undoubtedly needed, certain strategic sectors (the automotive, electronics and aviation industries, for example) require more targeted measures.
Kuinka komissio aikoo sovittaa yhteen horisontaalisen teollisuuspolitiikkansa ja tarvittavat alakohtaiset toimenpiteet?
How does the Commission intend to link its horizontal approach to industrial policy with necessary sector-specific measures?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3391/10
WRITTEN QUESTION E-3391/10
Aihe: Klusterien ja kilpailukykykeskusten edistäminen Eurooppa 2020 -strategiassa
Subject: Promoting clusters and centres of competitiveness as part of the Europe 2020 strategy