natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Israelin presidentti Shimon Peresin annettua Turkin presidentille Abdullah Gülille kieltävän vastauksen niin kutsutun ”Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan”, kuten se itse itseään nimittää, kaupallisen edustuston perustamiseen viime marraskuussa, näyttää siltä, että tämä pseudovaltio aikoo perustaa ”yksityisen” kaupallisen edustuston Tel Aviviin Dov Weissglas ‑lakiasiaintoimiston tukemana.
Following the rejection last November by Shimon Peres, the President of Israel, of Turkish President Abdullah Gül's request to open a trade office of the self-styled ‘Turkish Republic of Northern Cyprus’ in Israel, it appears that the self-styled TRNC intends to open a ‘private’ trade office in Tel Aviv with the help Dov Weissglas's law firm.
On ilmeistä, että sanaa ”yksityinen” käytetään edustuston diplomaattisen aseman peittelemiseen.
The word ‘private’ serves a transparent cover for the office's diplomatic status.
Kysyn siis komissiolta, onko se tietoinen tästä asiasta?
In view of the above will the Commission say whether it is aware of this development?
Jos on, mitä se aikoo tehdä?
If so, what action does it intend to take?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2013/08
WRITTEN QUESTION E-2013/08
Aihe: Quo Vadis Alitalia?
Subject: Quo vadis Alitalia?
Lentoyhtiö Alitalia on vuonna 1946 tapahtuneen perustamisensa jälkeen tuottanut taloudellista voittoa vain yhtenä vuonna, nimittäin 1998.
The Alitalia airline has made a profit in one single year only - 1998 - since it was founded in 1946.
Vuodesta 2004 tähän päivään asti sen taloudellinen tilanne vain heikkenee, onneksi kuitenkin ilman suuria vaikutuksia sen työntekijöihin, joita 31.12.2007 oli 11 172.
Since 2004, its financial situation has continued to decline, fortunately without any great impact on its workforce, which numbered 11172 at 31 December 2007.
Tällä hetkellä 49,9 prosentin osuutta tästä Italian valtion omistamasta yhtiöstä ollaan myymässä kahdelle ulkomaiselle yritykselle.
At present, an attempt is underway to sell the 49.9% of the company currently owned by the Italian Government to two foreign companies.
Tämän sopimuksen perusteella kansainväliset lennot Milanon Malpensan lentokentältä lopetetaan, ja useat tuhannet työntekijät menettävät työpaikkansa.
Under the agreement concerned, there will be an end to international flights from Milan's Malpensa airport, while several thousand workers will be forced into redundancy.
Kysyn komissiolta, mikä on sen kanta tähän tapaukseen?
What are the Commission's views on this matter?
Eikö tämä yhtiö voisi sopia toisenlaisen järjestelyn, johon ei sisältyisi tällaisia henkilöstömuutoksia?
Could the company not come to a different arrangement which does not entail such changes to the workforce?
Lisäksi kysyn, mistä syystä Malpensan lentoaseman täytyy vetäytyä näyttämöltä tämän sopimuksen myötä, vaikka se oli vuonna 2007 edelleen Italian suurin?
Moreover, as Malpensa was still the biggest airport in Italy in 2007, why must it be consigned to oblivion under this agreement?
Mitä sosiaalisia vaikutuksia tällaisella päätöksellä on?
What will be the social repercussions of such a decision?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2014/08
WRITTEN QUESTION E-2014/08
Aihe: Mozzarella ja dioksiini
Subject: Mozzarella and dioxin
Eurooppalaisessa lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan italialainen mozzarella-juusto on kriisissä, sillä sen tuotannossa on tavattu korkeita dioksiinimääriä.
According to reports in the Italian press, the Italian cheese, mozzarella, is undergoing a crisis following the discovery of high levels of dioxin in its production.
Ennen kuin kuitenkaan ryhdytään toteuttamaan ankaria toimenpiteitä alalla, joka tuottaa 33 000 tonnia juustoa vuodessa ja jolla työskentelee noin 20 000 työntekijää, voisiko komissio kertoa, onko se tutkinut asiaa ja jos on, mikä on sen keskipitkän ja pitkän aikavälin strategia?
However, before taking drastic measures in a sector which produces 33000 tonnes of cheese a year and employs some 20000 workers, can the Commission say whether it has considered this matter and, if so, what its medium and long-term strategy is?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2015/08
WRITTEN QUESTION E-2015/08
Aihe: Työntekijöiden seuranta Lidl-valintamyymälöissä
Subject: Surveillance of workers at Lidl supermarkets
Saksalaisessa lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan suuri valintamyymäläketju Lidl on asentanut myymälöihinsä kameroita, joilla se voi valvoa työntekijöitään ja erityisesti sitä, milloin he käyvät WC:ssä tai keskustelevat jne.
According to reports in the German press, the big supermarket chain, Lidl, has installed cameras in its shops enabling it to monitor its workers, in particular when they go to the toilet or talk among themselves, etc.
Kysyn komissiolta, onko se tietoinen tästä asiasta?
Is the Commission aware of this situation?
Mikäli se on, eikö se katso, että tällä käytännöllä poljetaan häikäilemättömästi työntekijöiden oikeuksia?
If so, does it not consider that this practice is a gross violation of the workers' rights?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2016/08
WRITTEN QUESTION E-2016/08
Aihe: Yhteisön kehitysapu ja Afrikan parlamentit
Subject: European development aid and parliaments in Africa
Afrikkaa-koskevia asioita käsittelevän Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin kaikkia puolueita edustavan ryhmän hiljan julkistaman raportin mukaan on läntisten lahjoittajamaiden ja ‑järjestöjen osoitettava enemmän varoja Afrikan parlamenttien vahvistamiseksi, jotta parlamenttien jäsenten mahdollisuudet vaatia hallituksensa tilille kehitysavun käytöstä paranevat.
According to a recent report by the British Africa All-Party Parliamentary Group, Western donor countries and donor organisations need to send more funds to help reinforce parliaments in Africa so that members of parliament will be in a better position to make their respective governments more accountable with regard to the spending of development aid.
Afrikan parlamenttien on huolehdittava siitä, että ulkomailta saatu apu käytetään vain ja ainoastaan köyhyyden torjumiseen ja talouden kehittämisen edistämiseen.
African parliaments must ensure that foreign aid is used only to combat poverty and promote economic development, and nothing else.
Raportissa todetaan, että hallitukset ovat vastuussa kehitysavusta sen nykyisessä muodossa ainoastaan avun lahjoittajille, eivät omalle kansalleen ((Daniel Flynn: ”Africa needs stronger parliaments to monitor aid”, Mail & Guardian online, 31. maaliskuuta 2008).
The report says that development aid in its present form only makes the governments accountable vis-à-vis the donors, but not vis-à-vis their own people (Daniel Flynn, ‘Africa needs stronger parliaments to monitor aid’, Mail&Guardianonline, 31 March 2008).
Jakaako komissio edellä mainitun Afrikka-ryhmän johtopäätökset?
Does the Commission share the conclusions of the Africa All-Party Parliamentary Group?
Kuinka suuren osuuden komissio käyttää keskimäärin Afrikan parlamenttien vahvistamiseen ja minkä kanavien kautta ja aloitteiden avulla komissio jakaa kyseisen avun?
What is the average percentage that the Commission spends on strengthening parliaments in Africa, and via which channels and initiatives does it do so?
Miten komissio mittaa parlamentaaristen elinten vahvistumista?
How does the Commission measure the strengthening of parliamentary institutions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2017/08
WRITTEN QUESTION E-2017/08
Aihe: Hyljetuotteita koskeva yhteisön tuonti- ja kauppakielto
Subject: European ban on importing and dealing in seal products
Kanadassa käynnistyi 28. maaliskuuta 2008 uusi hylkeiden metsästyskausi.
On 28 March 2008 the new seal hunting season opened in Canada.
Tänä vuonna on lupa kaataa 275 000 nuorta hyljettä.
This year 275 000 young seals are likely to be killed.
Euroopan parlamentti kehotti jo vuonna 2006 hyväksyessään kirjallisen kannanoton 0038/2006 Euroopan komissiota ehdottamaan asetusta, jolla kielletään hylkeistä peräisin olevien tuotteiden tuonti, vienti ja myynti.
With its adoption of Written Declaration 0038/2006, the European Parliament called on the Commission in 2006 to propose a regulation banning the import, export and sale of seal products.
Tuosta hetkestä on jo kulunut puolitoista vuotta eikä ehdotusta toimenpiteiksi ole vieläkään kuulunut.
A year and a half has gone by, and there is still no proposal on the table.
Tilaisuus on jätetty käyttämättä.
This is a missed opportunity.
Useat jäsenvaltiot ovat itse ottaneet käyttöön kauppakiellon ja myös Yhdysvalloissa ja Meksikossa on kyseisten tuotteiden kauppa kielletty.
Various Member States have already introduced their own commercial ban, and there is also a ban in Mexico and the United States.
Mikäli EU seuraisi näitä esimerkkejä kokisi hylkeiden metsästys, jonka arvioidaan tuottavan vuosittain 12 miljoonaa euroa, kovan takaiskun.
Were the EU to follow this example, a substantial blow would be dealt to seal hunting, which is estimated to bring in some EUR 12 million per year.
Grönlanninhylje‑ ja kuplahyljetuotteet kuljetetaan nimittäin eurooppalaisten satamien kautta pääasiassa Venäjälle ja Kiinaan.
Saddleback seal and hooded seal products, after all, pass through European ports, usually en route to Russia and China.
Mielipidekyselyt ovat myös selvästi osoittaneet, että Euroopan kansalaisten enemmistö suhtautuu kielteisesti hylkeiden kaupalliseen pyyntiin, joka on epäinhimillisen julmaa.
Opinion polls clearly show that a majority of European citizens are against commercial seal hunting, which is inhuman and cruel.
Haluan esittää komissiolle seuraavat kysymykset: 1.
Would the Commission please answer the following questions: 1.
Milloin komissio aikoo julkistaa julkisen kuulemisen tulokset? 2.
When will the Commission publish the results of the public consultation? 2.
Milloin komissio aikoo julkistaa kieltojen vaikutuksista tehdyn riippumattoman selvityksen tulokset? 3.
When will the Commission publish the results of the independent study of the impact of a ban? 3.
Milloin komissio kaavailee saavansa valmiiksi koko vaikutusten arvioinnin (joka perustuu EFSA:n lausuntoon, julkiseen kuulemiseen ja riippumattomaan selvitykseen)? 4.
When does the Commission plan to complete the full impact analysis (based on the EFSA opinion, the public consultation and the independent study)? 4.
Milloin voimme odottaa komission lainsäädäntöehdotusta?
When can we expect a legislative proposal?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2018/08
WRITTEN QUESTION E-2018/08
Aihe: Vähäpäästöiset dieselautot
Subject: Low-emission diesel cars
Tutkimuksessa ei mitattu ainoastaan hiilidioksidipäästöjä, vaan siinä tarkasteltiin myös häkä‑, hiilivety‑, typpi ja nokipäästöjä.
The study measured not only CO 2 emissions, but also emissions of carbon monoxide, hydrocarbons, nitrogen and soot.
Kymmenen puhtaimman ajoneuvon joukossa on peräti neljä dieselautoa.
Diesel cars appear no less than four times in the list of the top ten clean cars.
Tästä on kiittäminen muun muassa uusien nokisuodattimien tehokkuutta.
This is attributable among other things to the efficiency of the new generation of soot filters.
Aikooko komissio käynnistää aloitteita, joilla edistetään puhtaiden dieselteknologioiden tutkimista, kehittämistä ja kaupallistamista?
Is the Commission planning to take steps to promote research, development and marketing of clean diesel technologies?
Aikooko komissio toteuttaa toimia, joilla edistetään uuden sukupolven nokisuodattimien käyttöä?
Does the Commission plan to take steps to promote the use of the new generation of soot filters?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2019/08
WRITTEN QUESTION E-2019/08
Aihe: Vakuutusten verkkomyynti
Subject: Online sale of insurance products
Yli tuhatta vakuutusasiamiestä edustava Belgian vakuutusten ja rahoituksen välittäjien liitto (Federatie voor Verzekerings‑ en Financiële Tussenpersonen, FVF) on haastanut pankki‑ ja vakuutusyritys ING:n oikeuteen tämän harjoittaman autovakuutusten verkkomyynnin johdosta.
The Federation of Insurance and Financial Intermediaries (Federatie voor Verzekerings- en Financiële Tussenpersonen)(FVF) in Belgium, which represents some thousand insurance brokers, has issued a writ against the banking and insurance company ING because of its online insurance activities.
FVF katsoo, että ING ei noudata kaikkia oikeudellisia pelisääntöjä.
FVF takes the view that not all the legal rules are being complied with.
Insurance Services nv ‑yhtiö tarjoaa suoraan Internetin kautta ja ING België nv ‑yhtiön välittämänä ING Autoverzekering ‑autovakuutusta.
Insurance Services nv offers the ING car insurance directly on line through the intermediary of ING België nv.
Verkkosivustolla www.ingauto.be on mahdollista tehdä ING Autoverzekering ‑vakuutusta koskeva simulaatio, pyytää hintatarjouksia ja viime kädessä allekirjoittaa sopimuksia.
On the website www.ingauto.be, an online simulation of an ING car insurance can be obtained, a price offer requested and, ultimately, a contract signed.
FVF on sitä mieltä, että kyseisessä toiminnassa ei noudateta kaikkia lain vaatimia määräyksiä.
FVF takes the view that the legal rules are not fully complied with in this process.
FVF katsoo nimittäin, että vahingon tapahduttua ING aikoo nostaa vakuutusmaksujaan kohtuuttomasti.
FVF says that when damage occurs, ING apparently raises its premiums disproportionately.
Liitto on nyt pannut vireille jutun Antwerpenin kauppatuomioistuimessa ja vaatii muun muassa ING:tä lopettamaan rikkomusten tekemisen.
The organisation has now begun proceedings at the commercial court in Antwerp and is asking inter alia for a suspension of the allegedly illegal activity.
Kun pankkimaailmassa keskittyminen etenee vauhdilla ja yhä useammat pankit tarjoavat online-palveluja, haluan esittää komissiolle seuraavat kysymykset:
Now that there is ever-increasing concentration in the banking world, and more and more banks are offering online services, we would like to ask the Commission: —
Onko komissio tietoinen vastaavanlaisista vakuutustuotteiden verkkomyyntiin liittyvistä ongelmista Belgiassa ja muissa jäsenvaltioissa?
whether it is aware of problems of this kind with online sales of insurance products in Belgium and the other Member States? —
Mitkä ovat pääasialliset vakuutusten Internet-myyntiin liittyvät ongelmat?
What the main problems are with online sales of insurance products? —
Suunnitteleeko komissio lainsäädäntöaloitteiden antamista väärinkäytösten torjumiseksi?
and whether or not legislative initiatives are planned to prevent abuse?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2020/08
WRITTEN QUESTION E-2020/08
Aihe: Ryhmäkanteiden salliminen kuluttajien etujen suojelemiseksi
Subject: Class actions in defence of consumer interests
Belgian lainsäädäntö ei anna mahdollisuutta ryhmäkanteiden esittämiseen, minkä vuoksi vahinkoa kärsineiden kuluttajaryhmien on vaikea puolustautua tiettyjä käytäntöjä vastaan.
Belgian law makes no provision for class actions, making it difficult for defrauded consumers to defend themselves against certain practices.
Belgialaisen kuluttajajärjestö Test-Aankoopin mukaan tähän tilanteeseen on tultava muutos.
The Belgian consumer organisation Test-Aankoop takes the view that this situation must be changed.
Test-Aankoop-järjestö on laittanut verkkosivustolleen vetoomuksen, jolla se rohkaisee valtionhallintoa ottamaan ryhmäkanteen käyttöön Belgian oikeuskäytännössä.
Test-Aankoop has put a petition on its website with a view to encouraging the government to introduce the possibility of class actions in Belgium.
Koska Belgian lainsäädännöstä puuttuu mahdollisuus ryhmäkanteiden jättämiseen on kuluttaja-asioita koskevia kiistoja vaikea viedä tuomioistuimen käsiteltäväksi.
The absence of class actions in Belgian law makes it difficult for disputes involving consumers to be brought to court.
Kuluttajien on periaatteessa toimittava yksityisinä henkilöinä.
Consumers must in principle bring individual actions.
Usein taloudellinen vahinko ei ole yhtä henkilöä kohti oikeastaan kovin suuri, mutta oikeudenkäyntikulut ovat korkeat ja usein menettelyt kestävät kauan ja ne voivat olla monimutkaisia ja tehottomia.
Often the financial damage suffered by each individual is not so great, while legal costs are high and procedures are often long, complex and inefficient.
Test-Aankoop-järjestö pitää ryhmäkanteiden etuna muun muassa sitä, että vähävaraisille henkilöille tarjotaan siten mahdollisuus pitää kiinni oikeuksistaan, niiden avulla säästetään oikeudenkäyntikuluja ja voidaan myös pyrkiä ratkaisemaan oikeusjuttujen ruuhkautumiseen liittyvät ongelmat.
In Test-Aankoop’s view, one of the advantages of class actions is that people on a low income will be given the chance to assert their rights, while legal costs will be cut down and a solution will be offered to the current backlog in the courts.
Muissa Euroopan maissa sovelletaan aivan muita sääntöjä kyseisenlaisiin ryhmäkanteisiin.
Very different rules on such class actions apply in other European countries.
Voiko komissio kertoa kunkin jäsenvaltion osalta, mitä oikeudellisia mahdollisuuksia kuluttajilla niissä on ryhmäkanteiden nostamiseen valmistajien ja palveluntarjoajien tiettyjen käytäntöjen johdosta, miten ryhmäkanteita niissä mahdollisesti käytetään, ja mihin toimiin niissä on ryhmäkanteiden johdosta ryhdytty?
Does the Commission have information, broken down by Member State, on the legal possibilities for class actions by consumers who have experienced problems with various practices of manufacturers and service providers, the use that is made of them and the results that are achieved?
Tietääkö komissio, onko lukuisia ryhmäkanteisiin liittyviä rajat ylittäviä juttuja pantu vireille?
Are many cases known of cross-border cases of this kind?
Aikooko komissio käynnistää aloitteita tähän liittyvän lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi?
Is the Commission planning any measures to harmonise legislation in this area?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2021/08
WRITTEN QUESTION E-2021/08
Aihe: Miesten ja naisten välinen palkkakuilu
Subject: Male-female wage gap
Belgian palkkakuilua koskevan tuoreen raportin mukaan miesten ja naisten väliset palkkaerot ovat kaventuneet vain niukasti viime vuosina.
The difference between men’s and women’s pay has fallen only slightly in recent years, according to a new report on wage differentials in Belgium.
Raportissa puhutaan jopa erojen pysymisestä paikallaan.
There is even talk of stagnation.
Raportin laatineen naisten ja miesten tasa-arvoinstituutin mukaan naiset ansaitsevat yhä keskimäärin 13 prosenttia vähemmän kuin miehet.
According to the Institute for Equality between Men and Women (Instituut voor de Gelijkheid van Vrouwen en Mannen), which drew up the report, women on average still earn 13 % less than men.
Lisäksi vaikuttaa siltä, että 25–30‑vuotiaiden ikäryhmässä palkkakuilu kasvaa muutaman vuoden työssäolon jälkeen.
In addition, in the case of 25‑30‑year‑olds the wage gap is apparently widening after a number of years of employment.
Palkkakuilun muodostuminen perustuu pääasiassa erotteluun työmarkkinoilla.
The wage gap is mainly determined by segregation in the employment market.
Tutkijat katsovat, että liki 60 prosenttia palkkakuilun selitettävästä osasta juontaa juurensa siihen, että naiset ja miehet tekevät erilaisia töitä työmarkkinoilla.
Almost 60 % of the portion of the wage differential that can be explained is attributed to the differing position of men and women in the labour market, according to the researchers.
Onko komissio tietoinen näistä luvuista?
Is the Commission aware of these figures?
Millaisia palkkakuilut ovat muissa EU:n jäsenvaltioissa?
What is the position in other European Member States in terms of the wage gap?
Mitä aloitteita komissio voi käynnistää palkkakuilun hävittämiseksi?
What steps can the Commission take to close the wage gap?
Onko komissio jo suunnitellut konkreettisten ehdotusten esittämistä?
Are concrete proposals in this area already planned?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2022/08
WRITTEN QUESTION E-2022/08
Helmikuussa 2008 Euroopan komission komitologiakomiteoiden luettelossa oli 247 komiteaa.
In February 2008, the European Commission's register of comitology committees listed 247 such bodies.
Lehdistössä esitettyjen tietojen mukaan on kuitenkin olemassa yli 1 000 komiteaa, jotka suorittavat samankaltaisia tehtäviä.
According to press reports, however, there are more than 1 000 committees which perform similar functions.
Kuinka monta komitologiakomiteaa, asiantuntijaryhmää ja muuta Euroopan komissiota tukevaa neuvoa-antavaa komiteaa on olemassa?
How many comitology committees, groups of experts and other advisory committees which assist the European Commission are there?
Millaisin perustein komitologiakomiteoiden, asiantuntijaryhmien ja muiden neuvoa-antavien komiteoiden jäsenet valitaan?
Subject to what criteria are people appointed to comitology committees, groups of experts and other advisory committees?
Miten taataan, että näiden elinten jäsenet nimetään ja he työskentelevät puhtaasti ammatillisin perustein?
What steps are taken to ensure that such people are appointed and work solely on the basis of professional criteria?
Onko olemassa tällaisia jäseniä koskevia käytännesääntöjä erityisesti taloudellisten etujen suhteen?
Is there a code of conduct for the members of such committees, in particular as regards their financial interests?
Ovatko uudet jäsenvaltiot ja erityisesti Romania ja Bulgaria jo tasapuolisesti edustettuina kaikissa näissä elimissä?
Are the new Member States, and above all Romania and Bulgaria, already represented on all these bodies with the same rights as the other Member States?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2023/08
WRITTEN QUESTION E-2023/08
Aihe: Toimeksiantajien vastuu
Subject: Liability of contractors
Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä on vahvistettu lähetettyjen työntekijöiden sosiaaliset oikeudet EU:ssa, mutta kuinka tehokkaita nämä oikeudet ovat, jos EU:lla ei ole tarvittavaa lainsäädäntöä korjaamaan tilannetta, kun aliurakoitsijat ovat maksukyvyttömiä?
Court of Justice case law has reaffirmed the social rights of posted workers in the EU, but how effective are these rights if the EU does not have the necessary legislation to address subcontractors’ shortcomings?
Kyse ei ole enää yksittäistapauksista.
These are no longer isolated cases.
Toimeksiantajat käyttävät kaikkialla EU:ssa yhä enemmän aliurakoitsijoita muista unionin jäsenmaista ja tapaukset, joissa lähetetyille työntekijöille ei makseta palkkaa, ovat lisääntyneet.
Throughout the European Union, contractors are increasingly making use of chains of subcontractors from other EU Member States and the instances of non-payment of posted workers are multiplying.
On ehdottomasti luotava tilapäiset oikeudelliset välineet, jotta toimeksiantajat (jotka hyötyvät työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta EU:ssa ja käyttävät hyväkseen unionin palveluntarjoajien välistä kilpailua) julistetaan vastuuseen, jos aliurakoitsijat ovat maksukyvyttömiä.
It is essential to come up with a set of ad hoc legal tools as soon as possible to ensure that contractors (who benefit from the free movement of workers in the Union and competition between Union service providers) are declared liable in the event of subcontractors’ failings.
Milloin komissio aikoo toteuttaa tarvittavat toimenpiteet?
When will the Commission take the necessary action?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2024/08
WRITTEN QUESTION E-2024/08
Useimpien lentoyhtiöiden lipunmyyntiin tarkoitetuilla internetsivuilla lippujen hintaan lisätään ostohetkellä automaattisesti vakuutuksen hinta (matkatavara‑, henkivakuutus jne.).
On most airline company websites on which tickets can be purchased, the price on purchase automatically includes insurance (luggage, life, etc.).
Onko komissio tietoinen tällaisista vakuutuksenmyyntimenetelmistä? —
Is the Commission aware of this procedure for the sale of insurance?
Olisiko komission puututtava asiaan, jotta lentolipun lisäksi ostettava vakuutus perustuisi nimenomaan vapaaehtoisuuteen (opt-in)?
Does it not feel it should take action to ensure that the purchase of insurance in addition to the ticket has to be a voluntary ‘opt‑in’ choice?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2025/08
WRITTEN QUESTION E-2025/08
Aihe: Euroopan unionin ulkopolitiikka ja Transnistrian tilanne
Subject: EU external policy and the situation in Transdniestria