natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Edellä mainitun tilanteen, työntekijöiden oikeuksien ja asiakkaiden kanssa tehtyjen sopimusten kunnioittamisen tärkeyden ja niiden noudattamatta jättämisestä seuranneen unionin kuluttajien ja työntekijöiden oikeuksien selvän rikkomisen perusteella pyydän Euroopan komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
In view of these circumstances and given the need to respect workers' rights and existing contractual undertakings with clients, and considering that this failure to comply with obligations is obviously in breach of consumers' and workers' rights in the Union, what measures will the Commission take: 1.
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä taatakseen, että Marsans noudattaa asiakkaiden kanssa tehtyjä sopimuksia erityisesti järjestämällä jo maksetut matkat tai palauttamalla matkoista maksetut rahat? 2.
to ensure that Marsans complies with its obligations to its clients, either allowing them to take the holidays they have paid for or giving them their money back; 2.
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä suojellakseen Marsans-matkatoimiston työntekijöiden työpaikkoja ja oikeuksia?
to protect the jobs and rights of Marsans' employees?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5818/2010
Question for written answer E-5818/2010
Aihe: Työhön liittyvien riskien ennaltaehkäisy
Subject: Risk prevention in the workplace
Yksi tärkeistä työhön liittyvistä osa-alueista on riskien ennaltaehkäisy työturvallisuuden ja ‑terveyden takaamiseksi ja yhä esiintyvien vakavien ongelmien välttämiseksi.
Risk prevention is a major workplace issue, given the need to ensure health and safety at work and put an end to the serious problems which continue to exist.
Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtymässä estääkseen uudet riskit (työhön liittyvät syövät ja psykososiaaliset, genotoksiset ja muut riskit)? 2.
What measures are being taken to prevent new risks from appearing (work-related forms of cancer, psychosocial risks, genotoxic risks, etc)? 2.
Mitä yhteisön toimia on olemassa tuki- ja liikuntaelinsairauksien ennaltaehkäisemiseksi? 3.
What measures and actions exist at Community level for the prevention of musculoskeletal disorders? 3.
Millaisia ovat tulevaisuudennäkymät tässä asiassa?
How it sees the prospects for the future?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5819/2010
Question for written answer E-5819/2010
Aihe: Euroopan telakkateollisuuden verotus ja tax lease -järjestelmä
Subject: Taxation of European shipbuilders and the tax lease system
Euroopan telakkateollisuus on suuren suurissa vaikeuksissa.
The European shipbuilding industry is in very serious difficulties.
Telakkateollisuudessa on menetetty jo 42 000 työpaikkaa ja lisää menetetään, ellei jotain tehdä.
42 000 jobs have already been lost in the industry, and yet more will be lost unless something is done.
Asian osalta kello on jo viittä vaille kaksitoista, joten tilanteeseen on reagoitava ja nopeasti.
The hands of the clock are at five to twelve as far as this is concerned, making it necessary to respond to the situation and to do so quickly.
Tällä hetkellä Euroopassa eivät vallitse tasapuoliset kilpailuolosuhteet.
At present competitive conditions in Europe are not equal.
Euroopan unionin on turvattava nämä kilpailuolosuhteet.
The European Union must guarantee fair competition.
Kynnyskysymykseksi nousee muun muassa verotus.
One key issue is taxation.
Telakkateollisuuden verotukseen sovelletaan sekä tax lease -järjestelmää että tonnistoverojärjestelmää.
Both the tax lease system and the tonnage taxation system are applied to shipbuilding.
Telakkateollisuudessa usein sovelletulla tax lease -järjestelmällä tarkoitetaan rakennetta, jossa rahalaitos hankkii laivan omistukseensa telakkayhtiöltä mutta solmii pitkäaikaisen leasingsopimuksen varustamoyhtiön kanssa, joka harjoittaa operatiivista liiketoimintaa vuokratulla aluksella.
What is meant by the ‘tax lease system’, which is widely applied, is a system whereby a financial institution buys a ship from a shipbuilder but concludes a long-term leasing agreement with a shipping line which carries out its business operations using the leased vessel.
Tyypillisesti rahoitusleasingissä vuokralaisena oleva taho saa vuokrakauden alussa tehdä laivasta korotettuja poistoja.
Typically the lessee of the vessel is permitted to offset larger sums against taxation at the beginning of the lease period.
Usein vuokrakauden alkuvuosina korotetuista poistoista johtuvaa tappiota pääsee verotuksessa hyödyntämään suoraan myös vuokra-aluksen omistaja, jos vuokralaisena olevaa tahoa ei pidetä erillisenä verovelvollisena.
Often the owner of the vessel may also directly take advantage of the loss arising from the increased offsets during the initial years of the lease if the lessee is not treated as individually liable to tax.
Järjestelmä vaikuttaa olennaisesti myös leasingsopimusten hinnoitteluun sekä telakan hinnoitteluun, koska verokulua ei tarvitse vyöryttää edelleen varustamolle.
The system also has a significant impact on the pricing of leasing contracts and shipyard prices, as it is not necessary to pass on the cost of the tax to the vessel operator.
Kolmessa eri valtiossa on käytössä tax lease -järjestelmä: Isossa-Britanniassa, Ranskassa ja Espanjassa.
Tax lease systems exist in three different countries: the UK, France and Spain.
Pyydän Euroopan komissiota selvittämään eri EU-maiden tax lease -järjestelmät sekä niiden mahdollisen syrjivän soveltamiskäytännön ja tarvittaessa puuttumaan asiaan.
I would ask the Commission to examine the various Member States' tax lease systems and their possible discriminatory application, and if necessary to take action on the matter.
Suomen telakkateollisuuden mukaan etenkin Espanjan tax lease -malli antaa espanjalaisille telakoille 20–25 prosentin hintaedun ja sen soveltaminen on syrjivää.
According to the Finnish shipbuilding industry, the Spanish tax lease model in particular gives Spanish shipyards a price advantage of 20‑25 %, and it is applied in a discriminatory manner.
Haluan Euroopan komission myös selvittävän, onko Espanjan järjestelmässä mahdollisesti kyse laittomasta valtiontuesta.
I would also ask the Commission to ascertain whether Spain's system may entail illegal state aid.
(31. elokuuta 2010)
(31 August 2010)
Komissio on täysin samaa mieltä tarpeesta varmistaa tasapuolinen kilpailu eurooppalaisten laivanrakennusyritysten välillä.
The Commission entirely agrees with the need to ensure fair competition between European shipbuilders.
Komissio on vastaanottanut eri EU-maiden kansallisilta laivanrakennusliitoilta useita kanteluita, jotka koskevat Espanjan tax lease -järjestelmää ja tonnistoverojärjestelmää.
The Commission has received a number of complaints from national shipbuilding associations in different EU Member States on the Spanish tax lease system and the Spanish tonnage tax system.
Komissio tutkii parhaillaan näitä kanteluita, minkä jälkeen se ryhtyy tarvittaviin toimiin.
The Commission is investigating these complaints and will take appropriate action.
Komissio on kuitenkin jo muistuttanut Espanjaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta toimenpidekiellosta.
In the meantime, it has reminded Spain of its standstill obligation pursuant to Article 108(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU).
Komissiolle ei ole tähän mennessä ilmoitettu Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan tax lease ‑järjestelmistä mahdollisesti aiheutuvasta kilpailun vääristymisestä.
So far the Commission has not been informed of any competition distortions which may originate from the tax lease systems which exist in the United Kingdom (UK) and France.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5820/2010
Question for written answer E-5820/2010
Aihe: Rauhanprosessien taloudellinen tukeminen
Subject: Financial contribution to the peace processes
Pohjois-Irlanti on saanut 1980-luvun lopusta lähtien erityistä rahoitustukea rauhan ja sovinnon rakentamiseksi.
Since the end of the 1980s, Northern Ireland has benefited from special financial aids for peace and reconciliation.
Euroopan yhteisöstä tuli vuonna 1989 yksi tärkeimmistä Irlannin kansainvälisen rahaston rahoittajista.
In 1989 the EC became one of the main contributors to the International Fund for Ireland.
Vuonna 1995 Euroopan yhteisö käynnisti PEACE-ohjelman, joka pantiin täytäntöön Pohjois-Irlannissa ja sen raja-alueilla sijaitsevissa Irlannin kreivikunnissa.
In 1995 the EC drew up the PEACE programme, which concerns Northern Ireland and the border counties of Ireland.
Kaikki EU:n toimielimet ovat tukeneet aina tukipakettia, ja komissio tunnusti vuonna 2000 avoimesti, että Euroopan unionin poliittinen ja taloudellinen tuki olivat edistäneet rauhan ja sovinnon rakentamista alueella.
Indeed, in 2000 the Commission openly recognised that the EU's political and financial support had contributed to consolidating the peace and reconciliation process in the region.
Myös Pohjois-Irlannista vastaava Yhdistyneen kuningaskunnan valtiosihteeri Marjorie Mowlam on todennut, että PEACE-ohjelma toimii varmasti tulevaisuudessa ”näiden saarten ulkopuolella esimerkkinä toimesta, joka voi olla mahdollinen vastaavissa olosuhteissa”.
Marjorie Mowlam, then the UK minister responsible for Northern Ireland, said at the time that the PEACE programme would certainly serve in the future ‘as an example beyond these islands of what can be achieved in similar circumstances’.
Tämän perusteella pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: —
In view of the above: —
Katsooko komissio, että edellä mainittua ohjelmaa tai jotakin muuta vastaavaa ohjelmaa voitaisiin soveltaa ja käyttää hyväksi Baskimaan rauhanprosessin yhteydessä? —
Does the Commission believe that a programme on the lines of this, or similar programmes, could be applied and used in the case of the peace process in the Basque Country? —
Mitkä ovat komission näkemyksen mukaan vähimmäisvaatimukset edellä mainittuun ohjelmaan hyväksymistä varten?
What, as the Commission sees it, are the minimal conditions for eligibility for this programme?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5821/2010
Question for written answer E-5821/2010
Aihe: Uskonnonvapaus ja uskonnollisen perinnön suojelu Pohjois-Kyproksella
Subject: Religious freedom and protection of the religious heritage in northern Cyprus
Sen jälkeen, kun Turkki miehitti Kyproksen pohjoisosan vuonna 1974, yli 520 ortodoksista kirkkoa ja 17 luostaria on ryöstetty, häpäisty ja osittain tuhottu.
Since the Turkish occupation of northern Cyprus in 1974, more than 520 Orthodox churches and 17 monasteries have been plundered, desecrated and partly destroyed.
Niistä noin 80 on muunnettu moskeijoiksi, ja muita on käytetty armeijan varastoina, talleina, teattereina tai hotelleina.
Some 80 have been turned into mosques, whilst others serve as army camps, stables, theatres or hotels.
Jäljelle jääneiden kirkkojen annetaan rapistua.
The remaining churches are being left to fall into disrepair.
Lisäksi yli 15 000 ikonia, mosaiikkia ja muuta taideteosta on kadonnut, ja niitä kaupataan nyt pimeillä markkinoilla eri puolilla maailmaa.
In addition, more than 15 000 icons, mosaics and other works of art have disappeared and are now being traded on the black market throughout the world.
Tämä rajoittaa huomattavasti saaren pohjoisosassa edelleen asuvien 500 kyproksenkreikkalaisen uskonnonvapautta.
All of this is making it considerably more difficult for the approximately 500 remaining Greek Cypriot residents of the northern part of the island to freely practise their religion.
Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa torjuakseen tätä kristillisten kirkkojen epäkunnioittavaa kohtelua Pohjois-Kyproksella?
What steps does the Commission intend to take against this disrespectful treatment of Christian churches in northern Cyprus?
Onko komissio ollut jo yhteydessä turkkilaiseen EVKAV-järjestöön, joka hallinnoi laittomasti kristillisiä kirkkoja?
Has the Commission already entered into contact with the EVKAV, the Turkish organisation which illegally administers Christian churches?
Jos on, millaisin tuloksin?
If so, what was the outcome?
Saako Turkki liittymistä valmistelevan tuen yhteydessä tai muuta kautta EU:lta varoja uskonnonvapauden suojelua ja laajentamista varten?
Does Turkey receive money from the EU, within the framework of pre‑accession aid or by any other means, in order to protect and extend religious freedom?
Jos saa, kuka valvoo näiden varojen tosiasiallista käyttöä?
If so, who monitors how this money is actually used?
Aikooko komissio vähentää liittymistä valmistelevaa tukea tai lakkauttaa sen näiden kauhistuttavien tosiseikkojen vuoksi?
In the face of these deeply shocking facts, does the Commission intend to reduce or halt pre‑accession aid?
Miten komissio perustelee liittymisneuvottelujen uusien lukujen avaamisen, kun Turkin miehittämässä Kyproksen osassa ei edes taata uskonnonvapautta koskevia perusperiaatteita?
How does the Commission justify opening new negotiating chapters when even fundamental principles of freedom of religious practice are not being guaranteed in the Turkish‑occupied part of Cyprus?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5822/2010
Question for written answer E-5822/2010
Aihe: Öljykatastrofin vaara Bosporinsalmella
Subject: Danger of oil disasters in the Bosporus
Dardanellit ja Bosporinsalmi ovat ainoa kulkureitti Mustaltamereltä Välimerelle, ja niiden kautta kuljetetaan vuosittain noin 150 miljoonaa tonnia öljyä.
Every year around 150 million tonnes of oil are shipped through the Dardanelles and the Bosporus, being the only outlet from the Black Sea to the Mediterranean Sea.
Tuhannet öljytankkerit kulkevat pitkin kapeaa ja mutkittelevaa meriväylää, jossa on voimakas virtaus, ja onnettomuuksia tapahtuu tämän tästä.
Thousands of oil tankers wend through the narrow straits with their sharp bends and strong currents where there are often accidents.
Öljynporauslautta Deep Horizonilla äskettäin sattuneen katastrofin herättämänä myös Turkin hallitus on ilmoittanut tiukemmista turvallisuusvaatimuksista.
The Turkish government, shaken by the recent disaster on the Deep Horizon oil rig, has announced stricter safety requirements.
Istanbuliin kutsuttiin 1. heinäkuuta koolle kahdenkymmenen suurimman öljy-yhtiön edustajien huippukokous.
On 1 July a summit was called with representatives of the 20 largest oil companies in Istanbul.
Turkki ei saanut ajettua läpi aiemmin esittämiään vaatimuksia: Maana, jonka raaka-aineet ovat vähäiset, se on ensinnäkin riippuvainen energiayhtiöistä ja toisaalta vuonna 1936 tehty Montreux'n sopimus velvoittaa Turkin päästämään rauhan aikoina kaikkien valtioiden kauppa-alukset Bosporinsalmen läpi.
Turkey was unable to implement its pre-formulated requirements: on the one hand, as a country lacking in raw materials it is dependent on energy companies, and on the other Turkey is bound by the 1936 Treaty of Montreux to allow the trading ships of all nations passage through the Bosporus in times of peace.
Aiemmin kuljetettiin kuitenkin etupäässä viljaa, kun taas tänä päivänä on kyse valtavista öljymääristä.
At the time of the treaty being signed, however, it was mainly grain that was shipped; today it is enormous quantities of oil.
Turkin hallitus ei ole osoittanut minkäänlaisia merkkejä siitä, että se haluaisi tarkistaa hankkeeseen liittyviä suunnitelmia tai jopa luopua niistä.
The Turkish government has not given any indication of wanting to check or even stop the development plans.
Miten komissio suhtautuu Istanbulin huippukokouksen tulokseen?
What is the Commission's stance on the outcome of the summit in Istanbul?
Mitä komissio aikoo tehdä sopiakseen Turkin kanssa tiukemmista turvallisuusnormeista Välimeren ja Mustanmeren alueella?
What plans does the Commission have for agreeing higher safety standards with Turkey in the Mediterranean and Black Sea areas?
Mitkä EU:n jäsenvaltiot ovat Montreux'n sopimuksen sopimuspuolia?
Which EU Member States are contractual parties of the Treaty of Montreux?
Aikooko komissio analysoida tätä sopimusta oikeudellisesti, kun otetaan huomioon, että tilanne on vuodesta 1936 muuttunut ratkaisevasti ja turvallisuusriskit ovat nykyisin öljykatastrofin vaaran vuoksi suuremmat?
Does the Commission intend to address the legal aspects of this treaty, given that the underlying situation has fundamentally changed since 1936 and oil spills pose a greater threat to safety today?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5823/2010
Question for written answer E-5823/2010
Aihe: Öljykatastrofien uhka Euroopan vesialueilla ja EU:n vastatoimet
Subject: Danger of oil disasters in European waters — EU countermeasures
Dardanellit ja Bosporinsalmi ovat ainoa kulkureitti Mustaltamereltä Välimerelle, ja tätä kautta kuljetetaan vuosittain noin 150 miljoonaa tonnia öljyä.
Every year around 150 million tonnes of oil are shipped through the Dardanelles and the Bosporus, being the only outlet from the Black Sea to the Mediterranean Sea.
Öljynporauslautta Deep Horizonilla sattuneen viimeisimmän katastrofin herättämänä myös Turkin hallitus ilmoitti tiukemmista turvallisuusvaatimuksista.
The Turkish government, shaken by the recent disaster on the Deep Horizon oil rig, has announced stricter safety requirements.
Turkki ei saanut ajettua läpi aiemmin esittämiään vaatimuksia: ensinnäkin maana, jonka raaka-aineet ovat vähäiset, se on riippuvainen energiayhtiöistä ja toisaalta vuonna 1936 tehty Montreux'n sopimus velvoittaa Turkin päästämään rauhan aikoina kaikkien valtioiden kauppa-alukset Bosporinsalmen läpi.
Turkey was unable to implement its pre-formulated requirements: on the one hand, as a country lacking in raw materials it is dependent on energy companies, and on the other Turkey is bound by the 1936 Treaty of Montreux to allow the trading ships of all nations passage through the Bosporus in times of peace.
Mitä mieltä komissio on Turkin alkuperäisistä vaatimuksista rajoittaa öljytankkereiden kokoa ja asettaa tiukempia rajoituksia niiden aiheuttamien saasteiden osalta sekä ottaa käyttöön alusten ikärajoitus ja suuremmat vakuutukset?
What does the Commission make of Turkey's original calls for stricter limits on tanker size and pollutants, an age limit and higher insurance?
Suunnitteleeko komissio tällaisten vaatimusten asettamista Euroopan vesille?
Is the Commission considering making similar demands for European waters?
Mitä mieltä komissio on siitä, että otettaisiin käyttöön vararahasto, johon öljy-yhtiöt suorittaisivat säännöllisesti maksuja ja jonka avulla olisi mahdollista rahoittaa onnettomuuksien ja öljykatastrofien torjuntaa?
What does the Commission make of the introduction of a reserve fund, which oil companies pay into regularly, in order to finance the combating of accidents and oil disasters?
Onko öljyputkien rakentaminen varteen otettava ratkaisu öljykuljetuksista aiheutuvan vesiteiden kuormituksen vähentämiseksi?
Is the construction of pipelines an effective solution for relieving waterways of oil transportation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5824/2010
Question for written answer E-5824/2010
Aihe: Alaikäisten verkkokäyttäytymistä valvovat yritykset
Subject: Companies monitoring the Internet behaviour of children
Viime kuukausina on perustettu yhä enemmän yrityksiä (SafetyWeb, SocialShield, MyChild ja niin edelleen), jotka valvovat maksua vastaan vanhempien puolesta lasten verkkokäyttäytymistä.
In recent months, there has been a considerable increase in the number of companies (SafetyWeb, SocialShield, MyChild, etc.) undertaking, for payment, to monitor the Internet habits of children on behalf of parents.
Aikooko komissio tehdä tutkimuksen, jossa arvioidaan, kuinka paljon näiden yritysten palveluja pidetään tarpeellisina Euroopan markkinoilla?
Will the Commission conduct an inquiry to establish what response these companies have met with on the European market?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5825/2010
Question for written answer E-5825/2010
Voisiko komissio kertoa, millä perusteella Euroopan lentoturvallisuusvirasto ehdottaa kuumailmapallon ammattilentäjille pakollista 60 vuoden eläkeikää?
Could the Commission explain the reasoning behind the European Aviation Safety Agency’s proposal to introduce a mandatory retirement age of 60 for commercial balloon pilots?
Käytäntö riistäisi alalta hyvin tarpeellista kokemusta ja lentoaikaa.
Such a move would rob the industry of much-needed experience and flight time.
Onko olemassa näyttöä siitä, että lentovirheen riski kasvaa lentäjän täytettyä 60 vuotta tai että riskin kasvu on ylipäänsä yhteydessä lentäjän ikään?
Is there any evidence to suggest that the risk of pilot error increases after 60 years or indeed at any age?
Eikö ole epäoikeudenmukaista ja syrjivää ehdottaa täyttä kieltoa täysin päteville ja hyväkuntoisille kuumailmapallolentäjille, jotka ovat saavuttaneet sattumanvaraisesti valitun 60 vuoden iän?
Is it not iniquitous and ageist to suggest a blanket ban on commercial balloon pilots who are otherwise perfectly fit, just because they have reached the arbitrary age of 60?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5826/2010
Question for written answer E-5826/2010
Aihe: Yhteiset teknologia-aloitteet
Subject: Joint Technology Initiatives
Yhteiset teknologia-aloitteet ovat EU:n tason julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, joita käytetään tukemaan kansainvälistä yhteistyötä teollisuuden tutkimuksessa.
Joint Technology Initiatives (JTIs) are public-private partnerships at European level used to support transnational cooperation in industrial research.
Komissio on määritellyt yhteiset teknologia-aloitteet uudeksi strategiaksi seitsemännen puiteohjelman panemiseksi täytäntöön Lissabonin strategian tavoitteiden mukaisesti.
The Commission has identified JTIs as a new strategy for implementing the seventh framework programme in accordance with the goals of the Lisbon Strategy.
Yhteisiä teknologia-aloitteita kehittyy pääasiassa eurooppalaisten teknologiayhteisöjen työstä, joka edellyttää suurten julkisten ja yksityisten investointien käyttöönottoa sekä huomattavia tutkimusresursseja niiden strategisten tutkimussuunnitelmien merkittävien osien panemiseksi täytäntöön.
JTIs arise primarily from the work of European Technology Platforms that require the mobilisation of high public and private investment as well as substantial research resources to implement important elements of their strategic research agendas.
Komissio pitää yhteisiä teknologia-aloitteita olennaisen tärkeinä, kun pyritään todelliseen muutokseen teollisuuslähtöisen tutkimuksen ja kehittämisen edistämisessä Euroopassa ja kehitetään eurooppalaista johtajuutta tulevissa strategisissa teknologioissa.
The Commission identifies JTIs as critical to making a step change in promoting industry-driven research and development in Europe and to establishing European leadership in future strategic technologies.
Seitsemännen puiteohjelman yhteistyötä käsittelevässä erityisohjelmassa on määritetty kuusi alaa, joilla yhteisen teknologia-aloitteen käynnistäminen voisi olla erityisen merkittävää: —
Six fields have been identified in the Cooperation Specific Programme of the seventh framework programme, where the setting up of a JTI could be of particular relevance: —
polttoainekennot ja vetyteknologia (FCH) —
Fuel Cells and Hydrogen (FCH) —
ilmailuala ja lentoliikenne (Clean Sky) —
Aeronautics and Air Transport (Clean Sky) —
innovatiiviset lääkkeet ‑aloite (IMI) —
Innovative Medicines (IMI) —
nanoelektroniikkateknologia 2020 (ENIAC) —
Nanoelectronics Technology 2020 (ENIAC) —
sulautetut tietotekniikkajärjestelmät (ARTEMIS) —
Embedded Computing Systems (ARTEMIS) —
ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seurantajärjestelmä (GMES).
Global Monitoring for Environment and Security (GMES).
Haluaisin esittää seuraavat kysymykset: 1.
I would like to raise the following questions: 1.
Miten eri yhteiset teknologia-aloitteet edistyvät?
How are the different JTIs progressing?
Mitkä ovat olleet suurimmat onnistumiset ja suurimmat kehityksen esteet? 2.
What have been the main successes and the main barriers to development? 2.
Väitetään, että yhteisten teknologia-aloitteiden johdossa on teollisuus ja että yliopistojen ja pk‑yritysten osallistuminen on liian hankalaa.
It is argued that JTIs are led by the industry and too closed to participation by universities and SMEs.