natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Samoin Suomen maa- ja metsätalousministeriö toteaa 5.11.2010 päivätyssä muistiossaan, että ”toimenpide on porsaalle kivulias riippumatta siitä, katkaistaanko siemenjohtimet pihdein, veitsin vai käsin.
Similarly, Finland’s Ministry of Agriculture and Forestry states in a memorandum of 5 November 2010 that ‘the measure is painful to the piglet, irrespective of whether the spermatic ducts are severed using a clamp or knife or by hand.
Kastrointi vie aikaa, heikentää porsaiden hyvinvointia ja on useiden tuottajien mielestä epämiellyttävää.
Castration takes time, harms piglets’ welfare and in the opinion of some producers is unpleasant.
Kastraatio ilman puudutusta tai nukutusta aiheuttaa porsaille kipua ja stressiä, ja porsaat tuntevat kipua vielä toimenpiteen jälkeenkin, jos niille ei anneta kivunlievitystä.”
Castration without a local or general anaesthetic causes pain and stress to piglets, and they also feel pain after the procedure has been performed unless pain-killers are administered to them.’
Porsaiden kastrointi kivuliain menetelmin ei ole välttämätöntä.
It is not essential to castrate piglets using painful methods.
Esimerkiksi Iso-Britanniassa ja Irlannissa urosporsaita ei kastroida, Norjassa kastroinnin saa suorittaa vain eläinlääkäri paikallispuudutusta käyttäen ja Australiassa valtaosalle urosporsaista annetaan kivesten kehityksen ehkäisevä injektio.
In Britain and Ireland, for example, male piglets are not castrated, in Norway castration is permitted only under local anaesthetic administered by a vet and in Australia most male piglets are given an injection which prevents the development of the testes.
Kuitenkin esimerkiksi Suomessa lähes 40 %:lla porsaista kastroidaan kivekset repimällä ilman minkäänlaista kivunlievitystä tai puudutusta.
Yet in Finland, for instance, nearly 40 % of piglets are castrated by tearing out their testes without any form of pain relief or anaesthesia.
Mitä komissio aikoo tehdä varmistaakseen, ettei porsaille tuoteta kastroinnilla tarpeetonta kärsimystä EU:ssa?
What will the Commission do to ensure that piglets in the EU are not caused unnecessary suffering by castration?
John Dallin komission puolesta antama vastaus
Answer given by Mr Dalli on behalf of the Commission
(20. tammikuuta 2011)
(20 January 2011)
Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastaukseen, jonka se on antanut kirjalliseen kysymykseen E‑6187/09 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/application/home.do?language=FI .
First, the Commission would refer the Honourable Member to its answer to Written Question E‑6187/09 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB .
EU:ssa ja muualla maailmassa on jo käytössä kirurgisen kastraation vaihtoehtoja, kuten kastroimattomien karjujen kasvattaminen ja karjun hajun vähentäminen sikoja rokottamalla.
Different alternatives to surgical castration such as rearing entire male pigs or vaccination to reduce boar taint are already being applied in and outside the EU.
Komissio järjesti 2. kesäkuuta 2010 http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/seminars/index_en.htm seminaarin, johon kutsuttiin kaikki asianomaiset osapuolet (siankasvattajat, sianlihateollisuuden edustajat, tutkijat, vähittäiskauppiaat ja valtiosta riippumattomat järjestöt).
The Commission is following this welfare issue closely: the Commission organised a workshop on 2 June 2010 http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/seminars/index_en.htm where all interested parties (pig producers, representatives of pig meat industry, scientists, retailers and NGOs) were invited.
Seminaarin tärkein päätelmä oli, että asiaan olisi hyödyllistä saada yhteinen lähestymistapa Euroopan tasolla.
The main conclusion of the workshop was that a common approach at European level would be useful.
Näin ollen komissio ja puheenjohtajamaa Belgia kokosivat yhdessä pilottityöryhmän laatimaan luonnoksen EU:n yhteiseksi kannaksi sikojen kastrointiin.
Consequently, the Commission in collaboration with the Belgian presidency convened a pilot group to draft a common European position on pig castration.
Eurooppalaisten maanviljelijöiden, lihateollisuuden, vähittäiskauppiaiden, tutkijoiden, eläinlääkäreiden ja eläinsuojelujärjestöjen edustajat hyväksyivät 15. joulukuuta 2010 eurooppalaisen julistuksen sikojen kirurgisen kastraation vaihtoehdoista http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/farm/initiatives_en.htm , jossa he sitoutuivat vapaaehtoisesti luopumaan sikojen kirurgisesta kastroinnista Euroopassa 1. tammikuuta 2018 mennessä.
On 15 December 2010, representatives of European farmers, meat industry, retailers, scientists, veterinarians and animal welfare NGOs endorsed the European Declaration on alternatives to surgical castration of pigs http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/farm/initiatives_en.htm in which they committed to a plan to voluntarily end surgical castration of pigs in Europe by 1 January 2018.
Lisäksi sovittiin, että 1. tammikuuta 2012 alkaen sikojen kirurginen kastraatio on suoritettava menetelmillä, joissa eläimelle annetaan pitkävaikutteisia kipulääkkeitä ja/tai se nukutetaan.
Furthermore, they agreed that, in the meantime from 1 January 2012, surgical castration of pigs will be performed with prolonged analgesia and/or anaesthesia, if carried out.
Välineet tavoitteiden saavuttamiseen kehitetään eurooppalaisen yhteistyön avulla, jolla myös varmistetaan kustannusten tasapuolinen jakaminen.
A European partnership will be established to develop the tools to reach these goals and ensure that costs are fairly shared.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010053/2010
Question for written answer E-010053/2010
Aihe: Gdańsk-Brno/Bratislava-Wien-moottoritien rakennustöiden edistyminen Euroopan laajuisen TEN-T-liikenneverkon rakennushankkeen puitteissa
Subject: Construction of the Gdańsk-Brno/Bratislava-Vienna motorway as part of the trans-European networks (TEN‑T) project
Minua kiinnostaa Gdańsk–Brno/Bratislava–Wien-moottoritien rakentamisen edistyminen, erityisesti sen Kujavia-Pommerin voivodikunnan läpi kulkeva pitkä osuus.
I would like to know the state of play with regard to the construction work taking place on the Gdańsk-Brno/Bratislava-Vienna motorway, in particular the long stretch running through the Kujawsko-Pomorskie region.
Pyydän myös ilmoittamaan, onko Euroopan unionin talousarvioon varattu varoja hankkeen loppuunsaattamiseksi.
Could the Commission also state whether sufficient funding has been earmarked in the EU budget with a view to the completion of the project?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010054/2010
Question for written answer E-010054/2010
Maatalousneuvosto otti marraskuussa 2008 käyttöön komission ehdotuksen ohjelmasta, joka koskee hedelmien syöntiä kouluissa.
In November 2008 the Council of Agriculture Ministers adopted the Commission proposal on the school fruit scheme.
Ohjelma alkoi lukuvuonna 2009–2010.
The scheme started up at the beginning of the 2009‑10 school year.
Tämä ohjelma voi edistää oppilaiden terveellisen ruokavalion lisäksi myös paikallista hedelmäntuotantoa.
As well as encouraging children to eat healthily, this scheme might also boost local fruit production.
Millaisia keinoja komissiolla lisäksi on näiden järjestelmien valvomiseksi?
What type of monitoring tools does the Commission have in order to follow the progress of these schemes?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010055/2010
Question for written answer E-010055/2010
Aihe: Lentomatkustus: yhteyshenkilön nimen antaminen lennettäessä
Subject: Air travel: giving the name of a contact person when flying
Asetus (EU) N:o 996/2010 siviili-ilmailun onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkinnasta ja ehkäisemisestä julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä 12. lokakuuta 2010.
On 12 November 2010, Regulation (EU) No 996/2010 on the investigation and prevention of accidents and incidents in civil aviation was published in the Official Journal.
Asetus on merkittävä edistysaskel matkustusturvallisuuden alalla, sillä onnettomuuksien itsenäinen tutkinta on elintärkeää liikenneturvallisuuden parantamisessa.
This regulation is an important step forward in the field of passenger safety since the independent investigation of accidents is of vital importance in improving transport safety.
Asetuksessa todetaan myös, että matkustajille olisi tarjottava mahdollisuus nimetä yhteyshenkilö.
The regulation also states that passengers should be offered the possibility of designating a contact person.
20 artiklan 3 kohta kuuluu näin: ”Jotta matkustajien omaisille voidaan tiedottaa nopeasti, että onnettomuuteen joutuneessa ilma-aluksessa oli ollut heidän omaisiaan, lentoyhtiöiden on tarjottava matkustajille mahdollisuutta ilmoittaa sellaisen henkilön nimi ja yhteystiedot, johon voidaan ottaa yhteyttä onnettomuuden sattuessa.”
Article 20(3) reads: ‘In order to allow passengers’ relatives to obtain information quickly concerning the presence of their relatives on board an aircraft involved in an accident, airlines shall offer travellers the opportunity to give the name and contact details of a person to be contacted in the event of an accident.’
Jotta voidaan varmistaa toimenpiteen onnistuminen, se on otettava käyttöön nopeasti ja asianmukaisesti.
In order to ensure the success of this particular measure, it needs to be implemented quickly and properly.
Miten lentoliikenneyhtiöiden on sovellettava toimenpidettä käytännössä?
How is this measure to be applied in practice by airline companies?
Tietääkö komissio, onko joihinkin valmisteleviin toimenpiteisiin ryhdytty?
Does the Commission know of any preparatory measures that have already been taken?
Aikooko komissio valvoa, että eri lentoliikenneyhtiöt soveltavat toimenpidettä oikein?
Will the Commission take steps to monitor whether this measure is applied correctly by the different airline companies?
Miten komissio aikoo kertoa toimenpiteestä matkatoimistoille, lentoliikenneyhtiöille ja muille matkustus- ja kuljetusalan toimijoille?
How will the Commission inform travel agencies, airline companies and other operators involved in the travel and transport sector of this measure?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010056/2010
Question for written answer E-010056/2010
Ciutadans Anònims de la Roda de la Pau de Sabadell ‑ryhmittymä toi joitakin päiviä sitten esille Sabadellissä asuvan nuoren afgaanin tilanteen.
A few days ago, the ‘Ciutadans Anònims de la Roda de la Pau de Sabadell’ platform condemned the situation of a young Afghan resident in Sabadell, Spain.
Hazara-kansaan kuuluva Ismail J kärsii tällä hetkellä Euroopassa institutionaalisesta väkivallasta, sillä hän on vaeltanut jo viiden vuoden ajan useissa eri Euroopan maissa ja hakenut poliittista turvapaikkaa, jota yksikään maa ei ole suostunut hänelle myöntämään.
Ismail J, of the Hazara ethnic group, is a victim of institutional violence in Europe, having spent the past five years travelling through various European countries seeking political asylum, which no country has yet deigned to grant him.
Ismail J on Afganistanin sodan uhri, eikä hän uskalla palata takaisin maahansa, koska talibanit vainoavat raivoisasti hänen edustamansa hazara-kansan jäseniä.
He is a victim of the war in Afghanistan and is scared to return to his homeland, since the ethnic group to which he belongs is being mercilessly persecuted by the Taliban.
Sabadellin kaupunginhallitus hyväksyi yksimielisesti ehdotuksen Ismail J:n oleskelun laillistamisesta Espanjassa aikanaan ratifioidun Geneven yleissopimuksen perusteella, mutta tämä ei riitä takaamaan sitä, että häntä ei karkotettaisi uudelleen Kreikkaan.
Despite the fact that Sabadell Council unanimously passed a motion to regularise Ismail J's status in Spain, based on the Geneva Convention at the time, this is not enough to guarantee that he will not be deported back to Greece.
Varmaa on, että useiden Yhdistyneiden Kansakuntien selvitysten mukaan Kreikka rikkoo poliittista turvapaikkaa koskevia kansainvälisiä sopimuksia, minkä vuoksi ihmisten karkottamista kyseiseen valtioon ei suositella.
According to various United Nations reports, Greece does not comply with international treaties on political asylum and deportations to Greece are therefore not recommended.
Myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on samaa mieltä.
This view is endorsed by the European Court of Human Rights.
Ismail J:n perhe elää yhä konflikteille alttiilla Afganistanin vuoristoalueella, ja Ismail J:n fyysinen ja henkinen terveydentila jatkaa heikentymistään.
Meanwhile, Ismail J's family remains in a mountainous conflict zone in Afghanistan and his own physical and mental state is constantly worsening.
Tämän vuoksi on erittäin tärkeää, että Ismail J:lle ja hänen perheelleen taataan turvapaikka Geneven yleissopimuksen perusteella.
In this context it is absolutely essential that asylum be guaranteed for both Ismail J and his family, based on the Geneva Convention.
Eikö neuvosto katso, että Espanjan ja muiden EU:n jäsenvaltioiden olisi myönnettävä Ismail J:lle poliittinen turvapaikka hänen tilanteensa perusteella, jos ne ovat suorittamassa humanitaarista operaatiota Afganistanissa?
In view of the fact that Spain and other Member States are conducting humanitarian missions in Afghanistan, should Ismail J not be granted political asylum, given his situation?
Eikö neuvosto katso, että Ismail J täyttää Geneven yleissopimuksen vaatimukset poliittisen turvapaikan myöntämistä varten?
Does the Council not believe that Ismail J fulfils all the criteria necessary to be granted political asylum under the Geneva Convention?
Eikö neuvosto katso, että Ismail J:n karkottaminen takaisin Kreikkaan olisi vakava virhe, kun otetaan huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ja Yhdistyneet Kansakunnat suosittelevat olemaan karkottamatta ihmisiä Kreikkaan?
Does the Council not believe that it would be a terrible mistake to deport Ismail J back to Greece, given that the ECHR and the UN advise against this?
Neuvosto ei kommentoi jäsenvaltioille kuuluvien velvollisuuksien täyttämiseen liittyviä yksittäisiä tapauksia.
The Council does not comment on individual cases concerning the exercise of responsibilities incumbent upon Member States.
Haluamme kuitenkin yleisemmin kiinnittää kysyjän huomion siihen, että ns. aseman määrittelyä koskevan direktiivin Neuvoston direktiivi 2004/83/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelyä pakolaisiksi tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitseviksi henkilöiksi koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä myönnetyn suojelun sisällöstä (EUVL L 304, 30.9.2004, s. 12). perusteella jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat vastuussa sen määrittelemisestä, voidaanko kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö määritellä pakolaiseksi tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitsevaksi henkilöksi 13 ja 18 artikla. .
More generally, we would draw the Honourable Member's attention to the fact that, on the basis of the so-called Qualification Directive Council Directive 2004/83/EC of 29 April 2004 on minimum standards for the qualification and status of third-country nationals or stateless persons as refugees or as persons who otherwise need international protection and the content of the protection granted (OJ L 304, 30.9.2004, p.
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan mukaan komissio valvoo unionin oikeuden soveltamista Euroopan unionin tuomioistuimen valvonnassa.
In accordance with Article 17 of the Treaty on European Union, it is up to the Commission to oversee the application of Union law under the control of the Court of Justice of the European Union.
Neuvostossa käsitellään parhaillaan kahta komission ehdotusta, joilla muutetaan aseman määrittelyä koskevaa direktiiviä Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vähimmäisvaatimuksista kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelemiseksi kansainvälistä suojelua saaviksi henkilöiksi sekä myönnetyn suojelun sisällöstä, asiakirja 14863/09 ASILE 81 CODEC 1224, KOM(2009)0551 lopullinen. ja Dublin II ‑asetusta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja ‑menettelyjen vahvistamisesta (uudelleenlaadittu toisinto), 16929/08 ASILE 26 CODEC 1758, KOM(2008)0820 lopullinen. tarkoituksena kehittää edelleen yhteistä eurooppalaista turvapaikkajärjestelmää.
Two Commission proposals modifying the Qualification Directive Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on minimum standards for the qualification and status of third‑country nationals or stateless persons as beneficiaries of international protection and the content of the protection granted; 14863/09 ASILE 81 CODEC 1224; COM(2009)551 final. and the Dublin Regulation Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council establishing the criteria and mechanisms for determining the Member State responsible for examining an application for international protection lodged in one of the Member States by a third-country national or a stateless person (Recast); 16929/08 ASILE 26 CODEC 1758; COM(2008)820 final2. are under discussion in the Council with a view to further developing the Common European Asylum System.
Molempiin ehdotuksiin sovelletaan SEUT 78 artiklan 2 kohdan nojalla tavallista lainsäätämisjärjestystä.
Both proposals are subject to the ordinary legislative procedure by virtue of Article 78(2) TFEU.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010057/2010
Question for written answer E-010057/2010
Ciutadans Anònims de la Roda de la Pau de Sabadell ‑foorumi toi muutama päivä sitten julki erään Sabadellissa asuvan afgaaninuoren tilanteen.
A few days ago, the ‘Ciutadans Anònims de la Roda de la Pau de Sabadell’ platform condemned the situation of a young Afghan resident in Sabadell, Spain.
Asia on niin, että hazaroiden etniseen ryhmään kuuluva Ismail J kokee tällä hetkellä institutionaalista väkivaltaa Euroopassa, sillä hän on kierrellyt jo viisi vuotta useissa Euroopan valtioissa ja hakenut poliittista turvapaikkaa, jota yksikään valtio ei suvaitse antaa hänelle.
Ismail J, of the Hazara ethnic group, is a victim of institutional violence in Europe, having spent the past five years travelling through various European countries seeking political asylum, which no country has yet deigned to grant him.
Ismail J on Afganistanin sodan uhri ja pelkää palata maahansa, koska talibanit vainoavat raivokkaasti etnistä ryhmää, johon hän kuuluu.
He is a victim of the war in Afghanistan and is scared to return to his homeland, since the ethnic group to which he belongs is being mercilessly persecuted by the Taliban.
Vaikka Sabadellin kaupunki hyväksyi yksimielisesti esityksen Ismail J:n aseman laillistamiseksi Espanjassa aikanaan ratifioidun Geneven sopimuksen mukaisesti, se ei riitä takaamaan, ettei häntä karkotettaisi takaisin Kreikkaan.
Despite the fact that Sabadell Council unanimously passed a motion to regularise Ismail J's status in Spain, based on the Geneva Convention at the time, this is not enough to guarantee that he will not be deported back to Greece.
Useissa Yhdistyneiden Kansakuntien raporteissa tuodaan esille se, että Kreikka ei noudata poliittista turvapaikka koskevia kansainvälisiä sopimuksia, minkä vuoksi karkotukset kyseiseen valtioon eivät ole suotavia.
According to various United Nations reports, Greece does not comply with international treaties on political asylum and deportations to Greece are therefore not recommended.
Tämä on myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen kanta.
This view is endorsed by the European Court of Human Rights.
Ismail J:n perhe on tällä välin elänyt Afganistanissa vuoristoisella konfliktialueella, ja hänen oma henkinen ja ruumiillinen terveytensä on entistäkin haavoittuvampi.
Meanwhile, Ismail J's family remains in a mountainous conflict zone in Afghanistan and his own physical and mental state is constantly worsening.
Tämän vuoksi on äärimmäisen tärkeää varmistaa Ismail J:lle ja hänen perheelleen turvapaikka Geneven sopimuksen mukaisesti.
In this context it is absolutely essential that asylum be guaranteed for both Ismail J and his family, based on the Geneva Convention.
Eikö komissio katso, että jos Espanja ja muut EU:n valtiot tekevät Afganistanissa humanitaarista työtä, niiden olisi myönnettävä Ismail J:lle hänen tilanteensa vuoksi turvapaikka?
In view of the fact that Spain and other Member States are conducting humanitarian missions in Afghanistan, should Ismail J not be granted political asylum, given his situation?
Eikö Ismail J komission mielestä täytä poliittisen turvapaikan myöntämiseksi edellytettävät Geneven sopimuksen vaatimukset?
Does the Commission not believe that Ismail J fulfils all the criteria necessary to be granted political asylum under the Geneva Convention?
Eikö komission mielestä olisi vakava virhe karkottaa Ismail J takaisin Kreikkaan, kun Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ja Yhdistyneet Kansakunnat eivät pidä sitä suotavana?
Does the Commission not believe that it would be a terrible mistake to deport Ismail J back to Greece, given that the ECHR and the UN advise against this?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010058/2010
Question for written answer E-010058/2010
Aihe: Trillon ydinlaitosta koskenut välikohtaus (Guadalajara, Espanja)
Subject: Incident at Trillo nuclear power station (Guadalajara, Spain)
Ydinlaitosten ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta annettu direktiivi 2009/71/Euratom hyväksyttiin 25. kesäkuuta 2009.
Directive 2009/71/Euratom establishing a Community framework for the nuclear safety of nuclear installations was approved on 25 June 2009.
Direktiivin 10 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 22 päivänä heinäkuuta 2011.
Article 10 of that directive lays down that Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this directive by 22 July 2011.
Voiko Euroopan komissio ilmoittaa, mihin toimenpiteisiin Espanja on tähän mennessä ryhtynyt saattaakseen direktiivin 2009/71/Euratom osaksi kansallista lainsäädäntöään?
Can the Commission provide information on the measures that Spain has taken to date in order to transpose Directive 2009/71/Euratom?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010059/2010
Question for written answer E-010059/2010
Aihe: Onnettomuus Trillon ydinvoimalaitoksessa (Guadalajara, Espanja)
Subject: Incident at Trillo nuclear power station (Guadalajara, Spain)
Espanjan ydinturvallisuusneuvoston (Consejo de Seguridad Nuclear, CSN) ilmoituksen mukaan Trillon ydinvoimalaitoksessa sattui 16. marraskuuta 2010 onnettomuus, joka aiheutti suunnittelemattoman pysähdyksen.
The Spanish Nuclear Safety Council (CSN) has reported that an incident took place on 16 November 2010 at Trillo nuclear power station that led to an unplanned shutdown.
Laitos oli kytkettävä irti verkosta vaihtovirtageneraattorin jäähdytyskaasun lämpötilan nousun vuoksi.
The power station had to be disconnected from the grid owing to a problem linked to the high temperature of gas in the alternator cooling system.
Vety on hyvin helposti syttyvä kaasu, joka jo aiemmin on aiheuttanut ongelmia muissa ydinvoimalaitoksissa, kuten Vandellos I ‑laitoksessa, jossa onnettomuuden aiheutti vioittunutta vaihtovirtageneraattoria jäähdyttävän vedyn räjähdys.
Hydrogen is a highly flammable gas that has already caused problems in other nuclear power stations in the past, such as the accident in the Vandellós I plant that was caused when the hydrogen cooling the alternator, which had broken down, exploded.
Myös ydinenergian joustamattomuuden vuoksi tuulivoima ei useinkaan pääse sähköverkkoon.
At the same time, the inflexibility of nuclear power often makes it impossible for wind energy to be fed into the electricity network.
Juuri tämä joustamattomuus on viime kuukausina aiheuttanut usein tuulimoottoreiden pysähdyksen.
It is precisely this lack of flexibility that has led to wind turbines being shut down several times in recent months.