natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komissio päätti 23. heinäkuuta 2003 Eurostatissa aikaisemmin kuluvana vuonna havaittujen epäsäännöllisyyksien vuoksi päättää sopimussuhteen CESD-Communautaire-yrityksen kanssa.
As a result of the irregularities uncovered earlier this year at Eurostat, on 23 July 2003 the European Commission terminated its contracts with the company CESD-Communautaire.
Monet yritykset toimivat CESD-Communautairen alihankkijoina.
A number of firms worked as subcontractors to CESD-Communautaire.
Näiden hyvässä uskossa toimineiden alihankkijoiden toiminta on vaarantunut tämän tilanteen vuoksi, sillä saatavia CESD-Communautairelta ei makseta.
These bona fide subcontractors are in danger of being the victims of the situation that has arisen as a result of claims on CESD-Communautaire not being paid.
Voiko komissio antaa tiedot CESD-Communautairen saatavista yleisesti ja erityisesti alihankkeen RU51NL osalta?
In its answer will the Commission cover claims on CESD-Communautaire in general, and sub-project RU51NL in particular?
(20. helmikuuta 2004)
(20 February 2004)
Komissio antoi 23. heinäkuuta 2003 yksiköilleen ohjeet purkaa nykyiset sopimussuhteensa neljään yritykseen sopimuksissa olevien ehtojen mukaisesti.
On 23 July 2003 the Commission instructed its departments to terminate its existing contractual relationships with four bodies in accordance with the terms laid down in the contract.
Kyseisten sopimusten purkaminen ei kuitenkaan vapauttanut komissiota velvollisuudesta maksaa palkkio niistä sopimuksen osista, jotka oli täytetty.
However, the termination of the contracts in question did not release the Commission from the obligation to pay the remuneration for the parts of the contracts that had been performed.
Yrityksille maksettiin siis palkkio niistä palveluista, jotka oli toimitettu ja joiden arvioinnin osalta ei ollut erimielisyyksiä.
The bodies were accordingly paid for the services they had rendered where there was no dispute regarding the assessment of the work.
Yhteisön sopimuskumppanien ja näiden käyttämien alihankkijoiden väliset suhteet määräytyvät yleensä yksinomaan keskinäisten sopimusten perusteella, eivätkä tällaiset sopimukset sido yhteisöä.
In the case of the subcontractors, as a rule, the relationships between the Community's contractors and any subcontractors they use are governed exclusively by agreements concluded between these parties, and the Community is not bound by such agreements.
Tämä pätee myös vaateisiin, joita CESD-Communautaire-yrityksen Centre européen de formation des statisticiens économistes des pays en voie de développement. alihankkijat ovat esittäneet arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta hankkeesta.
This is the case with the claims held by the subcontractors of CESD-Communautaire Centre européen de formation des statisticiens économistes des pays en voie de développement. in respect of the project referred to by the Honourable Member.
Koska komissio on kuitenkin maksanut CESD-Communautaire-yritykselle palkkion toimitetuista palveluista, mikään ei komission tietojen mukaan estä CESD-Communautaire-yritystä maksamasta velkojaan alihankkijoilleen.
However, in so far as the Commission has paid CESD-Communautaire for the services rendered, there is to the Commission's knowledge nothing to stop CESD-Communautaire paying off any money it owes its subcontractors.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3889/03
WRITTEN QUESTION E-3889/03
Aihe: Eurooppalaiset sotalaiva- ja asetoimitukset edistävät Indonesian ja sen reuna-alueiden kansojen välisen konfliktin väkivaltaista ratkaisua
Subject: European suppliers of warships and weapons fuelling violent solutions to the conflict between Indonesia and its outlying peoples
Onko neuvosto tietoinen, että Alankomaiden laivaston johto on edistänyt aktiivisesti 234 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria maksavan neljän korvetin (pieni fregatti) toimittamista Indonesian laivastolle ja että Vlissingenissä toimiva De Schelden telakka rakensi puolet näistä aluksista?
Is the Council aware that the Netherlands naval command has been actively engaged in promoting the supply of four corvettes (small frigates) at a cost of US $234 million each to the Indonesian navy and that half of these vessels were built by the De Schelde shipyard in Vlissingen?
Onko neuvosto myös tietoinen, että Alankomaat toimitti Indonesialle 1970-luvulla vanhoja fregatteja, joilla edistettiin Indonesian kielteisiä toimia pitää hallussaan Itä-Timoria sen väestön tahdon vastaisesti ja että laivaston alukset ovat 24. toukokuuta 2003 lähtien Acehin rannikon ja saarten edustalla?
Is the Council also aware that the supply of old frigates to Indonesia by the Netherlands in the 1970s contributed to the iniquitous role played by Indonesia in occupying the territory of the then dependent state of East Timor against the will of its people and that since 24 May 2003 the vessels have been deployed against the coast and islands of Aceh?
Ovatko muut EU:n jäsenvaltiot toimittaneet Indonesian hallitukselle aseita ja sotavoimien kuljetusajoneuvoja 17. tammikuuta 2000 päättyneen asesaarron jälkeen?
Have other EU Member States been supplying the Indonesian government with weapons and military transport vehicles since the lifting of the arms embargo on 17 January 2000?
Koskeeko tämä Ranskaa, Saksaa, Yhdistynyttä kuningaskuntaa vai muitakin jäsenvaltioita?
Does this apply to France, Germany, Spain and United Kingdom or other Member States as well?
Miten neuvosto aikoo estää sen, että EU joutuu yhä enemmän mukaan Indonesiassa syntyvään aseelliseen konfliktiin?
How does the Council intend to prevent Europe from becoming more and more involved in the escalation of armed conflicts in Indonesia?
Katsooko neuvosto, että Indonesian toivottoman tilanteen ja parlamentin 5. kesäkuuta ja 20. marraskuuta 2003 antamien kantojen vuoksi on perusteltua kytkeä Euroopan teollisuuden viennin edistäminen rauhanomaisen ratkaisun löytämiseen, kuten ilmoitettiin vastauksessa kysymykseeni P-0144/00 EYVL C 280 E, 3.10.2000, s 185 . ?
Does the Council consider that the now hopeless situation in Indonesia and the positions adopted by the European Parliament on 5 June and 20 November 2003 provide grounds for making the promotion of exports by European industry dependent on achieving a peaceful solution as outlined in its answer to my question No P-0144/00 OJ C 280 E, 3.10.2000, p.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3895/03
WRITTEN QUESTION E-3895/03
Aihe: Vesialan puitedirektiivin, uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin ja päästökauppaa koskevan direktiivin tavoitteiden sekä huoltovarmuustavoitteiden ristiriidat Itävaltaa esimerkkinä käyttäen
Subject: Conflicts between the objectives of the Water Framework Directive, the Renewable Energy Directive, the Emissions Trading Directive and the goal of ensuring security of supply: the case of Austria
1,5—4,5 TWh vuodessa ja menetys voidaan kompensoida ainoastaan osittain tehostamalla ekoenergian käyttöä, johon tarvitaan lisäksi suhteetonta subventointia.
However, according to E-Control, the Austrian regulatory authority for the electricity and gas market, implementation of the Water Framework Directive will mean 5-15 % less hydroelectric power being generated than at present, and thus a reduction of approximately 1,5-4,5 TWh per year in the share of Austria's electricity generated from renewable energy sources.
Sähkönkulutuksen kasvu on maltillista (1,7—3 prosenttia/vuosi), mutta hiilidioksidirajoituksista aiheutuva lämmöntuotannon vähentäminen merkitsee vuositasolla 16—25 TWh:n katevajetta, joka aiotaan hoitaa maahantuonnin avulla.
If it is assumed that there will be a moderate growth in electricity consumption of between 1,7 and 3 % per year, the reduction in thermal power generation brought about by the introduction of quotas for CO 2 emissions will mean an additional shortfall of 16-25 TWh per year, which will need to be met through imports.
Tällöin uusiutuvien energialähteiden osuus Itävallan sähköntuotannosta olisi laskenut huomattavasti.
The use of imported energy would also mean a considerable drop in the share of Austria's electricity generated from renewable energy sources.
Mikä on komission näkemys painopisteiden asettamisesta, kun edellä mainittuja direktiivejä aletaan soveltaa kansallisesti ja kun aletaan pyrkiä Euroopan energiahuoltostrategiaa käsittelevää vihreää kirjaa koskevassa loppuraportissa asetettuihin tavoitteisiin tai miten näiden keskenään ristiriitaisten tavoitteiden yhteydessä voidaan varmistaa toivottava kokonaisvaltainen suunnittelu- ja toimintamalli?
Can the Commission state what priorities it believes should be set in the national implementation of the above directives and in achieving the goals of the final report on the Green Paper Towards a European strategy for the security of energy supply , and how it believes it is possible to achieve an overall vision and approach given these conflicts of objectives?
Komissio tunnustaa, että kestävä lähestymistapa energiahuollon varmuuteen edellyttää energiaa koskevien tavoitteiden sovittamista yhteen muita aloja — kuten ympäristöä ja kilpailua — koskevien sitoumusten kanssa.
The Commission recognises that a sustainable approach to energy supply security involves reconciling energy objectives with commitments in other policy areas, such as the environment and competition.
Tämä oli yksi Euroopan komission energiahuoltostrategiaa koskevan vihreän kirjan KOM(2000) 769 lopullinen. keskeisistä teemoista.
This was one of the central themes of the Commission's Green Paper on the security of energy supply COM(2000) 769 final. .
Kuten komissio toteaa vihreää kirjaa koskevassa loppuraportissa KOM(2002) 321 lopullinen. , se katsoo, että tehokkain tapa puuttua näihin haasteisiin on parantaa energiahuollon varmuuteen vaikuttavien toimien koordinointia.
As stated in its final report on the Green Paper COM(2002) 321 final. , the Commission is of the view that the most effective way to address these challenges is greater coordination of measures affecting security of energy supply.
Komissio on tietoinen siitä, että Itävallan uusiutuvaa energiaa koskevat sitoumukset ovat kunnianhimoisia.
The Commission is aware that Austria's renewable energy commitments are ambitious.
Uusiutuvien energiamuotojen laaja käyttö ja siitä seuraava hiilidioksidipäästöjen (CO 2 ) vähenemiseen liittyvä myönteinen vaikutus ovat tärkeitä ympäristötavoitteita.
High shares of renewable energies and the resulting positive effect regarding the reduction of Carbon dioxide (CO 2 ) emissions are important environmental objectives.
Samalla on kuitenkin otettava huomioon myös muita ympäristönäkökohtia.
However, there are also other environmental aspects which need to be taken into account at the same time.
Vesipolitiikan puitedirektiiviä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY , annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista ( EYVL L 327, 22.12.2000 ). ollaan parhaillaan panemassa täytäntöön (ympäristöä ja taloutta koskeva analyysi, vesipiirien hoitosuunnitelmien laatiminen), joten tällä hetkellä on ennenaikaista arvioida vesivoimatuotannon vähenemistä.
The Water Framework Directive Directive 2000/60/EC of the Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy, OJ L 327, 22.12.2000 . is currently under implementation (environmental and economic analysis, establishment of the river basin management plans) so it is premature to quantify the decline in hydropower production at this point in time.
Komissio seuraa tilannetta tarkoin ja aikoo lujittaa entisestään vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa sen varmistamiseksi, että kummankin politiikan ympäristötavoitteet otetaan huomioon niin, että kumpaankin liittyviä ympäristönäkökohtia pidetään yhtä tärkeinä.
The Commission is closely following this issue and will further strengthen the dialogue with Member States to ensure the environmental objectives of both policies without subordinating one of these two environmental aspects to the other.
Infrastruktuurin osalta komission viimeaikaisissa ehdotuksissa sähköinfrastruktuuriin kohdistuvista investoinneista KOM(2003) 739 lopullinen ja KOM(2003) 740 lopullinen. on pyritty puuttumaan paremman yhteenliitettävyyden tarpeeseen syntymässä olevilla energian sisämarkkinoilla.
On the subject of infrastructure, the Commission's recent proposals on investment in electricity infrastructure COM(2003) 739 final and COM(2003) 740 final. aims to address the need for greater interconnections in the emerging internal power market.
Näillä investoinneilla sekä parannetaan todellisten kilpailtujen markkinoiden mahdollisuuksia että edistetään energiahuollon varmuutta.
Such investments will increase both the potential for a real competitive market and contribute to security of supply.
Itävallan verkon vahvistaminen on yksilöity yhdeksi keskeiseksi hankkeeksi tässä yhteydessä.
The strengthening of the Austrian grid is identified as one of the key projects in this regard.
Ehdotuksissa myös kehotetaan jäsenvaltioita kehittämään selkeitä kysynnän ja tarjonnan tasapainoa koskevia strategioita.
The proposals also call for a clear strategy relating to the ongoing supply demand balance to be developed by Member States.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3896/03
WRITTEN QUESTION E-3896/03
esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) neuvostolle
by Chris Davies (ELDR) to the Council
(08. joulukuuta 2003)
(08 December 2003)
Aihe: Kalastuksen liialliset sivusaaliit
Subject: Unsustainable fishery by-catches
Ovatko EU:n jäsenvaltiot toimittaneet YK:n kalastuskomitealle (COFI) ehdotuksia maailman kaikkien kalastuslaivastojen velvoittamiseksi käyttämään uusinta sivusaaliit estävää teknologiaa?
Have proposals for a requirement for fishing fleets across the world to make use of the latest by-catch exclusion technology been put to the UN Committee on Fisheries (COFI) by EU Member States?
Koordinoivatko jäsenvaltiot toimiaan ennen ehdotusten toimittamista ja miten?
What, if any, coordination took place between Member States prior to making such submissions?
Miten neuvosto aikoo koordinoida jäsenvaltioiden YK:n kalastuskomitean (COFI) seuraavaan kokoukseen toimittamia ehdotuksia siitä, että kaikki maailman kalastuslaivastot käyttäisivät sivusaaliit estävää teknologiaa?
What role will the Council play in coordinating proposals by EU Member States to the next meeting of the UN Committee on Fisheries (COFI) for the use by fishing fleets across the world of by-catch exclusion technology?
Mikä on kyseisten ehdotusten toimittamisen ja koordinoinnin aikataulu?
What will be the timetable for the submission and coordination of such proposals?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3897/03
WRITTEN QUESTION E-3897/03
Miten komissio aikoo koordinoida jäsenvaltioiden YK:n kalastuskomitean (COFI) seuraavaan kokoukseen toimittamia ehdotuksia siitä, että kaikki maailman kalastuslaivastot käyttäisivät sivusaaliit estävää teknologiaa?
What role will the Commission play in coordinating proposals by EU Member States to the next meeting of the UN Committee on Fisheries (COFI) for the use by fishing fleets across the world of by-catch exclusion technology?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3898/03
WRITTEN QUESTION E-3898/03
Aihe: Ison-Britannian jokien saukkokannat
Subject: Otters in UK rivers
Voiko komissio esittää luettelon niistä yhteisön säännöksistä, joiden täytäntöönpanolla Ison-Britannian hallitus on todennäköisesti edistänyt tätä myönteistä kehitystä?
Will the Commission list the items of EU legislation the implementation of which by the UK Government is likely to have contributed to this positive development?
Saukkoa (Lutra lutra) koskevat sekä alueiden että lajien suojeluun liittyvät säännökset luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/43/ETY EYVL L 206, 22.7.1992 . .
The Otter Lutra lutra is subject to both the site and species protection provisions of Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992, on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora OJ L 206, 22.7.1992 . .
Koska laji sisältyy direktiivin liitteeseen II, jäsenvaltiot ovat velvollisia osoittamaan erityisten suojelutoimien alueita sen suojelemiseksi.
As the species is listed in Annex II of the Directive, Member States are required to designate special areas of conservation for its conservation.
Se hyötyy todennäköisesti epäsuorasti myös Natura 2000 -ohjelman kosteikkojen suojelusta muita lajeja ja yhteisön tärkeinä pitämiä luontotyyppejä varten.
It is also likely to indirectly benefit from the conservation of wetlands in Natura 2000 for other species and habitat types of Community Interest.
Saukon mainitseminen direktiivin liitteessä IV tarkoittaa, että jäsenvaltioiden on otettava käyttöön sitä koskeva tiukka suojelujärjestelmä, joka kieltää muun muassa lajin yksilöiden tahallisen vangitsemisen ja tappamisen kaikissa muodoissaan sekä sen lisääntymisalueiden ja lepopaikkojen vahingoittamisen ja hävittämisen.
Its listing in Annex IV of the Directive requires Member States to establish a system of strict protection for it which prohibits, inter alia , all forms of deliberate capture or killing of specimens of the species as well as deterioration or destruction of its breeding sites or resting places.
Yhteisö tukee lisäksi saukkojen suojelua Yhdistyneessä kuningaskunnassa LIFE-asetukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1655/2000 , annettu 17 päivänä heinäkuuta 2000, ympäristöalan rahoitusvälineestä (LIFE) ( EYVL L 192, 28.7.2000 ). liittyvän LIFE in UK rivers -demonstrointihankkeen http://www.english-nature.org.uk/lifeinukrivers/index.html avulla.
The Community is also supporting the conservation of Otters in the United Kingdom through the LIFE in UK rivers demonstration project http://www.english-nature.org.uk/lifeinukrivers/index.html under the LIFE Regulation Regulation (EC) No 1655/2000 of the Parliament and of the Council of 17 July 2000 concerning the Financial Instrument for the Environment (LIFE), OJ L 192, 28.7.2000 . .
Veden laadun parantamista koskee myös suuri määrä yhteisön vesilainsäädäntöä.
Improving the quality of water is also covered by a wide range of Community water legislation.
Ensimmäinen direktiivikokonaisuus koski veden erityiskäyttöä, kuten kalavesiä (direktiivi 78/659/ETY Neuvoston direktiivi 78/659/ETY , annettu 18 päivänä heinäkuuta 1978, suojelua ja parantamista edellyttävien makeiden vesien laadusta kalojen elämän turvaamiseksi ( EYVL L 222, 14.8.1978 ). ), simpukkavesiä (direktiivi 79/923/ETY Neuvoston direktiivi 79/923/ETY , annettu 30 päivänä lokakuuta 1979, simpukkavesiltä vaadittavasta laadusta ( EYVL L 281, 10.11.1979 ). ) ja juomaveden valmistamiseen tarkoitettuja vesiä (direktiivi 75/440/ETY Neuvoston direktiivi 75/440/ETY , annettu 16 päivänä kesäkuuta 1975, jäsenvaltioissa juomaveden valmistamiseen tarkoitetun pintaveden laatuvaatimuksista ( EYVL L 194, 25.7.1975 ). ) tai erityisiä pilaavia aineita (direktiivi 76/464/ETY Neuvoston direktiivi 76/464/ETY , annettu 4 päivänä toukokuuta 1976, tiettyjen yhteisön vesiympäristöön päästettyjen vaarallisten aineiden aiheuttamasta pilaantumisesta ( EYVL L 129, 18.5.1976 ). ).
The first set of Directives was aimed at specific water uses such as fish waters (Directive 78/659/EEC Council Directive 78/659/EEC of 18 July 1978 on the quality of fresh waters needing protection or improvement in order to support fish life, OJ L 222, 14.8.1978 . ), shellfish waters (Directive 79/923/EEC Council Directive 79/923/EEC of 30 October 1979 on the quality required of shellfish waters, OJ L 281, 10.11.1979 . ) and waters for the abstraction of drinking water (Directive 75/440/EEC Council Directive 75/440/EEC of 16 June 1975 concerning the quality required of surface water intended for the abstraction of drinking water in the Member States, OJ L 194, 25.7.1975 . ) or specific pollutants (Directive 76/464/EEC Council Directive 76/464/EEC of 4 May 1976 on pollution caused by certain dangerous substances discharged into the aquatic environment of the Community, OJ L 129, 18.5.1976 . ).
Myöhemmin yhteisön vesipolitiikan painopiste siirtyi keskeisten saastumisen aiheuttajien, kuten yhdyskuntajätevesien (direktiivi 91/271/ETY Neuvoston direktiivi 91/271/ETY , annettu 21 päivänä toukokuuta 1991, yhdyskuntajätevesien käsittelystä ( EYVL L 135, 30.5.1991 ). ), maataloudesta peräisin olevien nitraattien (direktiivi 91/676/ETY Neuvoston direktiivi 91/676/ETY , annettu 12 päivänä joulukuuta 1991, vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta ( EYVL L 375, 31.12.1991 ). ) ja teollisuusperäisen saastumisen (direktiivi 96/61/EY Neuvoston direktiivi 96/61/EY , annettu 24 päivänä syyskuuta 1996, ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi ( EYVL L 257, 10.10.1996 ). ) sääntelyyn.
Later on, the focus of Community water policy shifted to regulate key pollution sources such as urban wastewater (Directive 91/271/EEC Council Directive 91/271/EEC of 21 May 1991 concerning urban waste-water treatment, OJ L 135, 30.5.1991 . ), nitrates from agricultural sources (Directive 91/676/EEC Council Directive 91/676/EEC of 12 December 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources, OJ L 375, 31.12.1991 . ) and industrial pollution (IPPC Directive 96/61/EC Council Directive 96/61/EC of 24 September 1996 concerning integrated pollution prevention and control, OJ L 257, 10.10.1996 . ).
Näiden ja muiden osittain veden laatuun vaikuttaneiden toimenpiteiden yhdistelmä on osaltaan vaikuttanut kaikkialla Euroopassa 30 viime vuoden aikana havaittuun merkittävään veden laadun paranemiseen.
The combination of these and other measures partly affecting water quality have contributed to the significant water quality improvements seen throughout Europe in the past 30 years.
Sellaisia alueita on kuitenkin vielä olemassa, joilla veden laatu ei ole saavuttanut tasoa, joka takaisi ekosysteemin kestävän toiminnan.
However, there are still a number of areas where water quality has not reached levels to ensure the sustainable functioning of the ecosystem.
Euroopan ympäristökeskus on hiljattain julkaissut yleiskatsauksen Europe's water: An indicator-based assessment, Topic report No 1/2003: (http://reports.eea.eu.int/topic_report_2003_1/en). suuntauksista ja tämänhetkisestä tilanteesta.
An overview of trends and the current status has recently been published by the European Environment Agency Europe's water: An indicator-based assessment, Topic report No 1/2003: (http://reports.eea.eu.int/topic_report_2003_1/en) .
Uusi vesipuitedirektiivi 2000/60/EY Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY , annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista ( EYVL L 327, 22.12.2000 ). tulee edelleen parantamaan myönteistä suuntausta edellyttämällä koordinoivaa vesistöalueiden hoitoa pintavesien ekologista ja kemiallista laatua koskevien kunnianhimoisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi.
The new Water Framework Directive 2000/60/EC Directive 2000/60/EC of the Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy, OJ L 327, 22.12.2000 . will further improve this positive trend by requiring coordinating management of river basins with a view to achieving ambitious environmental objectives regarding the ecological and chemical quality of surface waters.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3899/ 03
WRITTEN QUESTION E-3899/03
Aihe: Euroopan unionin ja Laosin demokraattisen kansantasavallan sekakomitean kokous
Subject: Meeting of EU-Lao PDR Joint Committee
Euroopan unionin ja Laosin demokraattisen kansantasavallan välisen yhteistyösopimuksen 14 artiklassa määrätään, että sekakomitea […] kokoontuu tavallisesti joka toinen vuosi vuorotellen Vientianessa ja Brysselissä yhteisesti sovittuna ajankohtana.
Article 14 of the Cooperation Agreement between the EU and Laos states that the Joint Committee […] shall normally meet every other year, alternately in Vientiane and in Brussels, on a date fixed by mutual agreement.
Ylimääräisiä kokouksia voidaan kutsua koolle sopimuspuolten yhteisestä sopimuksesta.
Extraordinary meetings may also be convened by agreement between the Parties .