natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vastaako viraston lähestymistapa komission mielestä pitkän aikavälin pyrkimyksiä tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä?
Does the Commission consider the Agency's approach corresponds to the long-term aim of providing support for small and medium-sized enterprises?
Jos ei, mitkä ovat komission seuraavat toimet tämän kysymyksen ratkaisemiseksi?
If not, what further action will the Commission now take to resolve these issues?
Pyydän arvoisaa komissiota ilmoittamaan kantansa kaikissa vastauksissaan.
Will the Commission kindly explain its position on all these questions?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002871/2011
Question for written answer E-002871/2011
Aihe: Ekologinen jalanjälki – ”Product Carbon Footprint (PCF)” – Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti
Subject: Ecological Product Carbon Footprint (PCF) — Single Market Act
Sisämarkkinoiden toimenpidepakettiin sisältyy ekologisen jalanjäljen (Product Carbon Footprint (PCF)) käyttöönotto.
The Single Market Act provides for the introduction of ecological Product Carbon Footprints (PCF).
Siinä on kyse tuotekohtaisten kasvihuonekaasuarvojen laskemisesta ja analysoinnista, minkä avulla yritys voi parantaa monimutkaisia arvonlisäverkkoja kasvihuonepäästöjen osalta ja kuluttaja vähentää kulutukseensa sidoksissa olevia kasvihuonepäästöjä ilmastotietoisilla ostopäätöksillä.
These involve the collection and analysis of the greenhouse gas impact of each product, allowing companies to improve complex value networks concerning greenhouse emissions, and helping consumers to reduce the greenhouse gas emissions connected with their consumption by taking climate concerns into account when making decisions on purchases.
Laskemalla yritysten arvoketjun kasvihuonepäästöt saadaan näin ollen laadun, turvallisuuden ja kestävyyden strateginen tarkastusluku.
The collection of data on greenhouse gas emissions in the entrepreneurial value network is thus to become a strategic reference value for quality, safety and sustainability.
Missä vaiheessa tämän hankkeen valmistelu on?
What progress has been made on this project?
Miten komissio voi käytännössä nostaa esiin merkityksellisiä ja vertailukelpoisia kestäviä arvoja, jotka antavat kuluttajalle todella hyödyllistä tietoa?
In practice, how will the Commission calculate meaningful and comparable sustainability figures which provide genuinely useful information to consumers?
Miten komissio aikoo ehkäistä kohtuutonta byrokratiaa tässä hankkeessa?
How does it intend to prevent this project from engendering disproportionate bureaucratic burdens?
Missä määrin toimitusketjun suuri tietojen hajonta ja muuttuvat parametrit voivat osoittautua ongelmallisiksi laskennassa?
Could considerable data spreads and changing parameters in the delivery chain lead to problems collecting data?
Mitä konkreettista hyötyä tuotteen ekologisesta jalanjäljestä olisi jo olemassa oleviin tuotteiden ympäristö- ja ilmastomerkintäkeinoihin, kuten ISO 14000 -standardiin, verrattuna?
What is the specific advantage of the PCF over existing instruments for the environmental and climate-related labelling of products, such as the ISO 14000 series of standards?
Oleellisena edellytyksenä kasvihuonepäästöjen laskemiselle on läpinäkyvä, tieteellisesti perusteltu ja kansainvälisesti pätevä mittausperusta, joka kattaa tuotteen koko elinkaaren valmistuksesta käyttöön ja edelleen hävittämiseen saakka.
It is a fundamental requirement for the collection of data on greenhouse gas emissions that a transparent, scientifically sound and internationally valid assessment basis should be used over the product’s entire life cycle, from production through consumption to disposal.
Pyritäänkö kolmansien maiden kanssa tehtäviin kauppasopimuksiin määrittelemään kansainvälisiä mittausperusteita?
Are efforts being made to establish an international assessment basis in trade agreements with third countries?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002872/2011
Question for written answer E-002872/2011
Jörg Leichtfried (S&D) ja Hannes Swoboda (S&D)
Jörg Leichtfried (S&D) and Hannes Swoboda (S&D)
Aihe: EU:n ydinvoimapolitiikka Japanissa tapahtuneen katastrofin valossa
Subject: EU nuclear policy in view of the disaster in Japan
Saattaako komissio vastaavat ydinreaktoriturvallisuutta koskevat direktiivit ajan tasalle vähintään siirtymäkautta varten siihen saakka kunnes vaarallisesta ydinenergiatuotannosta voidaan luopua ja esittää ne uudelleen parlamentille ja neuvostolle?
Will it — for the transitional period until the end of dangerous nuclear energy production at least — review the relevant directives on the safety of nuclear reactors and re-submit them to Parliament and the Council?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002873/2011
Question for written answer E-002873/2011
Aihe: Formaldehydipäästöt sisätiloissa – Saastekuorma korkeissa lämpötiloissa
Subject: Formaldehyde emissions in interiors — pollution levels at higher temperatures
EU:ssa saa käyttää sisätiloissa vain materiaaleja, jotka vastaavat päästöluokkaa E1 (3,5 mg/m²h).
Across Europe, only materials from emissions class E1 (3.5 mg/m²h) may be used in interior areas.
Materiaalit, jotka aiheuttavat ympäröivään ilmaan sitä korkeampia formaldehydipäästöjä, ovat käyttäjien ja asukkaiden terveysriskien (syöpävaaran) takia kiellettyjä.
Materials releasing larger amounts of formaldehyde into the air are banned as they represent a health risk to users and occupants (risk of cancer).
Formaldehydipäästöjä koskevien tutkimusten koelämpötila on 23 celsiusastetta (huoneenlämpö).
The test temperature for determining formaldehyde emissions is 23° C (room temperature).
Kyseistä lämpötilaa määritettäessä ei otettu huomioon, että on olemassa sisätiloja, joissa huoneenlämpö on huomattavasti korkeampi (esimerkiksi saunoissa voi olla jopa 120 celsiusasteen lämpötila) ja että käytännössä lähes kaikki sisärakennusmateriaalit (laastit, eri muovit, puu ja muut vastaavat) päästävät korkeissa lämpötiloissa ilmaan paljon enemmän formaldehydiä kuin normaalissa huoneenlämmössä.
When agreeing on this temperature, account was not taken of the fact that some interiors have much higher room temperatures (e.g. saunas with temperatures of up to 120° C), and that almost all materials used within buildings (plaster, various plastics, wood, etc.) emit much greater levels of formaldehyde at temperatures above normal room temperature.
Se johtaa siihen, että saunojen ja höyrykylpylöiden sisäilmassa on päästöjä, jotka ylittävät moninkertaisesti sallitut enimmäisarvot ja jotka siten voidaan luokitella syöpää aiheuttaviksi huolimatta siitä, että niissä on käytetty materiaaleja, jotka on luokiteltu E1-luokkaan eli vähän formaldehydiä sisältäviksi.
This means that even saunas and steam rooms which have been built with materials classified as E1 (low in formaldehyde), have ambient air emission levels that are substantially higher than the maximum permitted value and should therefore be classified as carcinogenic.
Itävallan maa- ja metsätaloudesta sekä ympäristöstä ja vesitaloudesta vastaavan ministeriön tutkimus ”Saunojen sisäilman ja materiaalien tutkimus” osoittaa selvästi, että monet materiaalit, jotka ovat saaneet alhaisen formaldehydiluokituksen E1 (testattu 23 celsiusasteen lämpötilassa), aiheuttavat erittäin korkeita ja siten terveydelle haitallisia päästöjä.
The study ‘ Untersuchung von Innenraumluft und Materialien in Saunen ’ (Investigation into indoor air and materials in saunas) conducted by the Austrian Federal Ministry of Agriculture, Forestry, Environment and Water Management clearly demonstrates that many materials which are classed as low in formaldehyde (E1) (tested at room temperature, 23° C), give rise to extremely high levels of emissions which are harmful to health.
Kyseisten tietojen perusteella muutettiin välittömästi vuodelta 1984 peräisin olevaa saunanrakennusta koskevaa normia (ÖNORM M6219–1) ja formaldehydipäästöt otettiin siten kuluttajansuojan piiriin.
As a result of these findings, the 1984 Sauna Standard (ÖNORM M6219-1) was immediately amended and the issue of formaldehyde emissions was incorporated for consumer protection.
Uuden saunanormin voimaantulon jälkeen yleisissä saunoissa saa käyttää vain materiaaleja, joiden formaldehydipäästöt jäävät myös korkeissa lämpötiloissa (120 celsiusastetta) enimmäisarvojen alle.
Since the new standard came into force, the only materials which may be used in public saunas are those whose formaldehyde emissions are below the maximum value even at high temperatures (120° C).
Tällainen normi on Euroopan unionissa ollut tähän saakka voimassa vain Itävallassa, joten herää kysymys, pitäisikö kuluttajan- ja ympäristönsuojelun takia mukauttaa kansallisia normeja tai EU:n normia.
As yet, the Austrian standard is the only one of its kind within the European Union, raising the issue of whether or not national and EU standards should be adapted in order to protect consumers and the environment.
Harkitseeko komissio vastaavan normin antamista terveys- ja ympäristösyistä myös koko EU:ssa, jotta ongelmat tulisivat yleiseen tietoisuuteen?
Is the Commission considering the introduction of a similar standard on consumer health and environmental protection at EU‑level, in order to raise awareness about this issue?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002874/2011
Question for written answer E-002874/2011
Aihe: Isar I -ydinvoimala – Tapahtumat, vaaratilanteet, ympäristövaikutukset
Subject: The Isar I nuclear power plant — incidents, risks, environmental impact
Kiistanalaisessa Isar I -ydinvoimalassa oli muutama päivä sitten dramaattinen vaaratilanne radioaktiivisten polttoaine-elementtien kuljetuksen yhteydessä.
A few days ago there was an alarming incident involving the transport of radioactive fuel at the controversial Isar I nuclear power plant.
Irrotettuja polttoainesauvoja siirrettäessä yhden pakkaussäiliön kiinnitys irtosi.
During the transfer of dismantled fuel rods, the seal on a packaging container came loose.
Vuodesta 1981 lähtien Isar I ‑ydinvoimalassa on tapahtunut yhä uudelleen osittain salassa pidettyjä häiriötilanteita.
Since 1981 there have repeatedly been incidents at Isar I, which were often kept secret.
Helmikuussa 2010 ykkösreaktori piti kytkeä väliaikaisesti pois päältä vuotavien polttoaine-elementtien vaihtamiseksi ennen kuin radioaktiivista ainetta pääsi vedenkiertojärjestelmään.
For example in February 2010 Unit 1 had to be temporarily switched off to replace leaking fuel rods before the radioactivity in the hydrological cycle rose.
Jonkin aikaa on lisäksi ollut oletettavissa, että Isar I -ydinvoimalan suojausosissa on vanhenemisesta johtuvia vaurioita.
In addition it has been suspected for some time that cracks due to age have developed in Isar I, with implications for safety.
TÜV Süd:n ajankohtaisesta lausunnosta ilmenee, että vaurioita on havaittu.
A recent opinion by the technical inspection service TÜV Süd notes that cracks have been discovered.
Tutkijat ovat todenneet Isar I -ydinvoimalan reaktorin painesäiliötä koskevissa laskelmissa, että se on suunniteltu liian heikoksi.
Calculations by scientific experts on the Isar I reactor’s pressure vessel have found that there are weaknesses in its construction.
Berliinin teknillisen yliopiston uusimmat tutkimukset vahvistavat tämän havainnon, ja niissä varoitetaan keskeisen hitsaussauman korkeista kuormitusarvoista.
The most recent studies by the Technical University in Berlin have confirmed these findings and warned about the high load ratings on a central weld.
Onko komissio tietoinen tästä ajankohtaisesta tapahtumasta?
Is the Commission aware of this latest incident?
Jos vastaus on myönteinen, miten komissio reagoi siihen?
If so, how has it responded?
Onko komissio tietoinen Isar I -ydinvoimalan vaurioista aiheutuvasta akuutista vaaratilanteesta?
Is the Commission aware of the acute risk of cracks forming in Isar I?
Jos vastaus on myönteinen, miten komissio reagoi siihen?
If so, how is it responding?
Onko komissio tietoinen Isar I -ydinvoimalan reaktorin painesäiliön heikoista kohdista?
Is the Commission aware of the weaknesses in the Isar I reactor’s pressure vessel?
Millaiseksi komissio arvioi Isar I -ydinvoimalan varastointitekniikan turvallisuuden ja luotettavuuden edellä esitettyjen esimerkkien perusteella?
How does the Commission rate Isar I in terms of safety and reliability of storage technology in the light of the abovementioned examples?
Mitä mieltä komissio on siitä, että Isar I -ydinvoimalan käyttöikää pidennettiin mahdollisista rajat ylittävistä vaaroista huolimatta ilman ympäristövaikutusten arviointimenettelyä?
What is the Commission’s view of the fact that the lifespan of Isar I has been prolonged without an environmental impact assessment in spite of the potential cross-border risks involved?
Olisiko Isar I -ydinvoimalan sulkeminen komission mielestä oikea seuraamus?
Does the Commission consider that the correct response would be to close the Isar I nuclear power plant?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002875/2011
Question for written answer E-002875/2011
Aihe: Suunnitelmallinen kulutustavaroiden vanhentaminen
Subject: Built-in obsolescence in consumer products
Päivittäin käytettävien tuotteiden, kuten hehkulamppujen, nailonsukkien, it-tuotteiden ja lukemattomien muiden tuotteiden tahallinen vanhentaminen (tai arvon laskeminen) on valmistajien kannalta nerokasta mutta kuluttajien ja ympäristön kannalta katastrofaalista.
The built-in obsolescence (superannuation, ageing, depreciation) in everyday products such as light bulbs, nylon stockings, computer products, etc. is great for producers, but disastrous for consumers and the environment.
Kertakäyttötavaroiden valmistuksessa tuotteisiin tehdään tahallisesti heikennysuria tai käytetään heikkolaatuisia raaka-aineita.
Predetermined breaking points are intentionally built in to disposable articles, and sub-standard raw materials are used.
Ostaja ei pysty havaitsemaan tahallista vanhentamista, mutta se lyhentää ostetun tavaran käyttöiän minimiin.
This built-in obsolescence is invisible to purchasers and reduces the life span of acquired goods to a minimum.
Valmistajat eivät välitä tuotteiden kestävyydestä, koska ne haluavat vain parantaa liikevaihtoaan.
To keep the volume of sales up, producers do not take sustainability into account.
Miksei valmistajia velvoiteta asetuksilla tai direktiiveillä antamaan yksityiskohtaisia tietoja niiden tuotteissa usein esiintyvistä virheistä?
Why do regulations or directives not oblige producers to provide detailed information on common defaults in their products?
Voiko komissio ja/tai aikooko se kieltää ympäristölle vahingollisten ja kuluttajien kannalta huonojen tuotteiden levittämisen?
Does the Commission have the option and/or intention of preventing the further spread of products which are damaging to the environment and consumers?
Voisiko ratkaisuna olla tuotteita korjaavien työpajojen taloudellinen tukeminen?
Is a solution possible whereby workshops in which products are repaired could receive financial support?
Aikooko komissio laatia mustan listan yrityksistä, jotka lyhentävät tahallisesti valmistamiensa tuotteiden käyttöikää?
Will the Commission draw up a black list of companies which intentionally shorten product life spans?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002876/2011
Question for written answer E-002876/2011
Aihe: Ydinsähkö, ”ilmastoa suojeleva” energiamuoto?
Subject: Nuclear power —‘climate-friendly’ energy?
Aiheesta ”Ydinsähkö, ’ilmastoa suojeleva’ energiamuoto?” esittämääni kirjallisesti vastattavaan kysymykseen (E‑8745/2010) komissio vastasi seuraavasti:
In its answer to my Written Question E‑8745/2010 entitled ‘Nuclear power —“climate-friendly” energy?’, the Commission made the following statement:
”Euroopan unionissa tuotetaan nykyään 30 prosenttia sähköstä ydinenergialla.
‘Today nuclear energy provides about 30 % of electricity generation in the EU.
Se on tällä hetkellä tärkeä tekijä vähähiilisen sähköntuotannon edistämisessä Euroopan unionissa ja tulee olemaan sitä edelleen lähitulevaisuudessa.
It is now a major contributor to low carbon electricity production in the EU and will continue to be in the foreseeable future.
Tähän liittyen pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
With this in mind, I should like to ask the following questions: 1.
Onko ydinsähkö komission mielestä edelleen ”ilmastoa suojeleva energiamuoto”, kun otetaan huomioon ydinvoimaan kohdistunut vaikea ja vaikein tapahtumasarja Japanin tuhoisan maanjäristyksen jälkeen? 2.
Given the series of serious and in some cases disastrous nuclear incidents following the devastating earthquake in Japan, does the Commission still consider nuclear power to be a ‘climate-friendly’ source of energy? 2.
Pitääkö komissio radioaktiivisia säteilypäästöjä, maaperän, veden ja hengitysilman saastumista ja siihen liittyviä vahingollisia ja joka kuolemaan johtavia ihmisiin ja luontoon kohdistuvia vaikutuksia ”ilmastonsuojelua edistävinä”? 3.
Does the Commission regard the escape of nuclear radiation, the contamination of soil, water and air and the associated harmful — potentially even lethal — effects on people and the environment, as a contribution to fighting climate change? 3.
Asettaako komissio ydinsähkön ”vähähiilisessä energiantuotannossa” samalle tasolle vesivoimalla, tuulivoimalla, maalämmöllä ja aurinkoenergialla tuotetun sähkön kanssa? 4.
Does the Commission place nuclear power in the same category as water, wind, geothermic and solar power as a source of low carbon energy? 4.
Onko komission mielestä selvitetty riittävästi Euroopassa sijaitsevien ydinreaktoreiden turvallisuuskysymystä suojarakenteiden, maanjäristysturvallisuuden, ilmahyökkäyksiltä suojaamisen ja riittävien varavirtalähteiden osalta sähkökatkosten varalle? 5.
Does the Commission consider that the questions surrounding the safety of European reactors in terms of the construction of their containment systems, earthquake-proofing, security against air attacks, and sufficient emergency power supplies in the event of a power cut have been adequately answered? 5.
Mitä mieltä komissio on ydinvoimaloiden käyttöiän pidentämisestä, kun otetaan huomioon se, että Fukushima I -ydinvoimalan pahoin vaurioitunut ykkösreaktori oli yksi Japanin vanhimmista ja vaurioitumiselle alttiimmista reaktoreista, joka olisi oikeastaan pitänyt poistaa käytöstä vuoden 2011 alussa, jos sen käyttöikää ei olisi pidennetty? 6.
How does the Commission view prolonging the lifespan of nuclear power stations, given that the severely damaged Unit 1 of the Fukushima I nuclear power plant is one of the oldest and most accident-prone reactors in Japan, which should really have been removed from the network at the beginning of 2011 if its lifespan had not been prolonged? 6.
Onko Euroopan komission jäseniä varten olemassa ydinvoimaonnettomuuden varalle pelastussuunnitelma, johon kuuluu evakuointi, erityinen väestönsuoja (bunkkeri) jne.?
Do any special precautions exist for the Members of the Commission in the event of a nuclear accident, such as evacuation, special protection premises (bunkers), etc.?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002877/2011
Question for written answer E-002877/2011
Aihe: Tunisialaispakolaisten vyöry Eurooppaan
Subject: Flood of Tunisian refugees into Europe
Sen jälkeen, kun Tunisian presidentti Ben Ali syöstiin vallasta, jo yli 5 000 pakolaista on käyttänyt mahdollisuutta tulla kalastusaluksilla Eurooppaan.
Since the fall of the Tunisian president Ben Ali, more than 5 000 refugees have already taken the opportunity to cross to Europe on fishing vessels.
Samaan aikaan Rooma vaatii komissiota antamaan 100 miljoonaa euroa tukea humanitaarisen hätätilan torjumiseen.
At the same time, Rome asked the Commission to provide EUR 100 million to help combat the humanitarian crisis.
Tunis ei kuitenkaan toistaiseksi ole osoittanut suhtautuvansa tähän myönteisesti.
However, there has as yet been no positive response from Tunis.
Nykyisen tilanteen perusteella kysyn seuraavaa: 1.
In the light of this situation, I should like to ask the following questions: 1.
Mitä mieltä komissio on Rooman vaatimuksesta? 2.
How does the Commission view Rome’s request? 2.
Onko EU:lla nopeasti toteutettavia suunnitelmia jatkuvaa pakolaisvyöryä vastaan, jos tilanteen ei ennusteta paranevan lähiaikoina? 3.
If there is no prospect of the situation improving in the foreseeable future, does the EU have any plans for rapid action to counteract the continuing flood of refugees? 3.
Miksei ongelmaan ole jo kauan sitten löytynyt kestävää ratkaisua? 4.
How is it that a lasting solution to this problem was not already found long ago? 4.
Eikö Euroopan unionin kansalaisten kannalta ole järkevämpää toimia johdonmukaisesti laittomia maahanmuuttajia vastaan (kuten Australiassa)? 5.
Would it not make more sense in the interest of EU citizens to take a tough stance on illegal immigrants, as is done for example in Australia? 5.
Ongelmaa on tietenkin torjuttava sen alkulähteillä ja siksi (etenkin nuorille) tunisialaisille olisi annettava mahdollisuus lupaavaan tulevaisuuteen omassa maassaan.
Clearly the root of the problem should be addressed by giving Tunisians, particularly young Tunisians, prospects of hope for the future in their own country.
Mitä toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi toteutetaan tällä hetkellä? 6.
What action is currently being taken with this in mind? 6.
Mitä mieltä komissio on Italian ehdotuksesta, jonka mukaan se sijoittaisi omia joukkojaan Tunisian rannikolle tukemaan sikäläisiä viranomaisia ja turvallisuusjoukkoja?
How does the Commission view Italy’s idea of stationing its own units on the Tunisian coast to support Tunisia’s own authorities and/or security forces?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002878/2011
Question for written answer E-002878/2011
Aihe: ”Susien laakso: Palestiina”
Subject: Valley of the Wolves: Palestine
”Susien laakso: Palestiina” on hiljattain elokuvateattereihin tullut turkkilaisen ohjaajan Zübeyr Sasmazin elokuva.
‘Valley of the Wolves: Palestine’ is a film by Turkish director Zübeyr Sasmaz which has recently been released in cinemas.
Elokuvan juonena on kosto niille, jotka vastasivat Israelin erikoisjoukkojen hyökkäyksestä turkkilaiselle avustuslaivalle Mavi Marmaralle toukokuussa 2010.
The film's plot deals purely with seeking revenge on those responsible for the raid on the Turkish aid ship ‘Mavi Marmara’ by Israeli elite troops in May 2010.
Elokuvan päähenkilö Polat Alemar on lähes tarunhohtoinen sankari.
The protagonist of the film, Polat Alemar, is a hero, better even than any of the fairytale variety.
Hänen vastustajansa on israelilainen upseeri Mosche Ben Eliezer, joka on kaikkien juutalaisvastaisten ennakkoluulojen ruumiillistuma: hän on häikäilemätön, kiihkeä sionisti, vihaa palestiinalaisia yli kaiken, tappaa jopa pyörätuolissa olevia, puolustuskyvyttömiä lapsia eikä kaihda edes fosforikranaattien käyttöä.
The antagonist is Jewish officer Mosche Ben Eliezer, who satisfies all anti-Semitic prejudices: ruthless, an ardent Zionist, hating Palestinians more than anything else, even killing defenceless children in wheelchairs and not even stopping at the use of incendiary grenades.
Lopuksi vihattavana objektina esitetty juutalainen Eliezer tapetaan ja turkkilaista Alemaria juhlitaan häikäisevänä sankarina.
In the end Jewish Eliezer, depicted as an abhorrent object, is killed, while Turk Alemar is celebrated as a shining hero.
Tiedotusvälineiden mukaan lähes yksinomaan turkkilaisista koostuvassa yleisössä reagoidaan euforisesti ja osoitetaan suosiota juutalaisen kuollessa.
According to press reports, audiences (almost exclusively of Turkish origin) become euphoric and break out into applause when the Jew is killed.
Otetaanko elokuva esille Turkin jäsenyysneuvotteluissa?
Will the film be discussed as part of the Turkish accession negotiations?
Käykö elokuvasta komission mielestä ilmi Turkissa vallitseva huolestuttava suhtautuminen Israeliin ja juutalaisuuteen sekä niiden vastainen mieliala?
Does the Commission believe that the film demonstrates a worrying attitude towards Israel and Judaism in Turkey?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002879/2011
Question for written answer E-002879/2011
Aihe: Kreikkalaiset antiikkiesineet Kroatiassa
Subject: Greek antiquities in Croatia