natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tietooni on tullut, että Italian infrastruktuuri- ja liikenneministeriö sekä talous- ja finanssiministeriö julkaisivat 7. heinäkuuta 2009 säännöksen, jolla annetaan Rete Ferroviaria Italianalle (RFI) valtuudet siirtää korvauksetta tietyt rahdinkäsittelytoiminnot ja varastoinnit RFI:lta muille Ferrovie dello Stato Groupin (FS Group) yhtiöille, myös Trenitalialle, osana pääomittamista tai varallisuuden kasvua koskevia liiketoimia.
It has come to my attention that, in Italy, the Ministries of Infrastructure and Transport and of Economy and Finance published a directive on 7 July 2009 empowering Rete Ferroviaria Italiana (RFI) to freely transfer specified freight handling facilities and depots from RFI to other companies of the Ferrovie dello Stato Group (FS Group), including Trenitalia, as part of capitalisation or asset growth transactions.
Tämä vapaa siirto koskee myös liikkuvan kaluston tiettyjä ylläpitotoimintoja.
This free transfer also applies to specified rolling stock maintenance facilities.
Samaan aikaan Trenitalia Cargo ei enää investoi rautateiden rahtitoimintoihin ja perustelee useita toimiaan kielteisellä taloudellisella tilanteella (vaarallisten tavaroiden kuljetusten lopettaminen yksittäisissä vaunuissa, huoltoverstaiden ja rahtiasemien sulkeminen jne.).
At the same time, Trenitalia Cargo no longer invests in rail freight and justifies several of its actions on the basis of the negative financial situation (stopping transport of dangerous goods in single wagons, closing down maintenance workshops and freight stations, etc).
Koska FS Groupin osakepääoma kuuluu Italian valtiolle ja ottaen huomioon komission päätökset vastaavissa tapauksissa (N 478/2004, 26 kohta, N 640/01,45 kohta, N 356/02, 70 kohta), eikö tämä toimintojen vapaa siirtäminen ole valtiontukea Ks. myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 107 artiklassa ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklassa esitetyt säännöt. ?
Given that the FS Group's share capital is held by the State of Italy and given other Commission decisions in similar cases (N 478/2004 § 26, N 640/01 § 45, N 356/02 § 70), does this free transfer of facilities not qualify as state aid See also the terms of Article 107 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) and Article 87 of the Treaty establishing the European Community (TEC). ?
Eikö kyseinen säännös ole myös yhteisön lainsäädännön, esimerkiksi direktiivin 91/440/ETY säännösten vastainen?
Does the directive, furthermore, not infringe the provisions of European legislation such as Directive 91/440/EEC?
Eikö komission tulisi ryhtyä toimeen tämän yhteisön lainsäädäntöön kohdistuvan ilmeisen rikkomisen osalta?
Should the Commission not act upon this manifest breach of European law?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010498/2010
Question for written answer E-010498/2010
Valodiodit (LED) – joiden etuna on niiden ympäristöystävällisyys – ovat yhä yleisemmin käytettyjä Euroopassa yksityisten ja julkisten tilojen valaistuksessa, valoterapiaan tarkoitetuissa tuotteissa sekä joissakin lasten leluissa.
Light-emitting diodes (LEDs) — which have the advantage of being environmentally friendly — are used ever more frequently in Europe for household and public lighting, in light therapy products and in some toys for children.
Ledeistä 90 prosenttia toimii menetelmällä, jossa valkoisen valon saamiseksi siniseen lediin yhdistetään keltainen fosfori.
90% of LEDs work according to a process which combines a blue diode with yellow phosphorus to obtain white light.
Tämä sininen valo on kuitenkin vaaraksi verkkokalvolle: sen soluissa olevat erilaiset pigmentit voivat aiheuttaa reaktion, joka johtaa haavaumaan hapettumisstressissä.
However, this blue light is dangerous for the retina: the various pigments present in its cells can lead to a reaction, causing lesions produced by oxidative stress.
Ranskan kansallisen elintarviketurvallisuudesta, ympäristöstä ja työturvallisuudesta vastaavan viraston mukaan nämä uudet valot voivatkin olla erityisen haitallisia lapsille, valoherkille henkilöille sekä erityisesti silmä- ja ihosairauksia sairastaville ja ammattinsa puolesta altistuville (valosuunnittelijat, hammaslääkärit jne.)
According to the French Agency for Food, Environmental and Occupational Health and Safety, these new lights could be particularly damaging for children, light-sensitive people — including those suffering from certain eye and skin diseases — and exposed professionals (lighting engineers, dentists, etc.).
Voiko komissio kertoa, mitä toimenpiteitä se aikoo toteuttaa varmistaakseen, että eurooppalaisia kuluttajia suojellaan entistä paremmin tältä vaaralta?
What measures does the Commission intend to take in order to protect European consumers more effectively from this risk?
Lisäksi vaikuttaa välttämättömältä parantaa heidän tätä koskevia tietojaan.
Furthermore, it would seem essential to inform them better on this issue.
Voiko komissio kertoa, mitä aloitteita se aikoo tehdä tässä asiassa?
What initiatives does the Commission intend to take in this field?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010499/2010
Question for written answer E-010499/2010
Aihe: Luonnonkosmetiikkatuotteita koskevan unionin lainsäädännön luominen
Subject: Establishment of European rules on organic cosmetics
Viime vuosina kuluttajien huumaantuminen luonnonmukaisista tuotteista on moninkertaistanut luonnolliseksi kutsutun kosmetiikan määrän Euroopan markkinoilla.
In the past few years, consumers’ infatuation with organic products has led to an increase in the number of so-called ‘natural’ cosmetics on the European market.
Kuitenkaan unionin voimassaolevassa kosmetiikkaa koskevassa lainsäädännössä (direktiivi 76/768/EY) ei ole yhtään säännöstä kyseisistä tuotteista.
However, the current European legislation on cosmetics — Directive 76/768/EEC — does not establish any rules for this kind of product.
Tässä yhteydessä on ryhdytty lukuisiin yksittäisiin aloitteisiin, joissa on laadittu perusteet luonnollisten tai luonnonmukaisten kosmetiikkatuotteiden luokittelemista ja merkitsemistä varten.
In this field, several private initiatives have led to the establishment of criteria for the classification and labelling of ‘natural’ or ‘organic’ cosmetic products.
Valitettavasti eurooppalaisten markkinoiden rinnakkaiset ja toisistaan eroavat järjestelmät estävät kuluttajaa tekemästä selkeitä valintoja.
Sadly, the coexistence of these different systems on the European market prevents consumers from getting their bearings easily.
Koska vuonna 2013 voimaan astuva uusi kosmetiikkatuotteita koskeva lainsäädäntö (asetus N:o 1223/2009) ei myöskään sisällä erityisesti luonnonkosmetiikkaa koskevia perusteita, asetuksen 20 artiklan mukaan komission on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa laadittava toimintasuunnitelma kosmetiikkatuotteista esitetyistä väitteistä ja määriteltävä painopistealueet, jotta voidaan määritellä yhteiset kriteerit, joiden perusteella väitteitä voi käyttää.
Whilst the new legislation on cosmetic products which will enter into force in 2013 — Regulation 1223/2009 — does not establish specific criteria for ‘natural’ cosmetics either, Article 20 of the regulation provides that the Commission must, in cooperation with Member States, establish an action plan regarding claims used relating to cosmetic products and fix priorities for determining common criteria justifying the use of a claim.
Voiko komissio kertoa, mitkä väitteet on asetettu ensisijaisiksi?
Would the Commission state what claims have been identified as having priority?
Kuuluuko väite luonnonmukaisesta kosmetiikasta niihin?
Is the claim to be an ‘organic cosmetic’ such a claim?
Voiko komissio myös tarvittaessa tarkentaa, milloin mainittuihin väitteisiin liittyvät yhteiset kriteerit valmistuvat ja milloin ne astuvat voimaan?
If applicable, would it also state when the common criteria relating to such claims will be finalised and when they will enter into force?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0104/10
WRITTEN QUESTION E-0104/10
Aihe: Meriin kertyvän, luonnossa hajoamattoman muovijätteen aiheuttaman kasvavan ongelman ratkaiseminen
Subject: Tackling the growing problem of non-biodegradable plastic waste in our oceans
Maailman meret ovat saaneet vitsauksekseen valtavia muovijätteen ja ‑roskan muodostamia lauttoja.
The world’s oceans have become blighted by vast swathes of plastic debris and rubbish.
Tätä ”muovisoppana” tunnettua tuhoisaa ongelmaa esiintyy Tyynellä valtamerellä ja viime aikoina myös Atlantilla.
This destructive problem, known as ‘plastic soup’, occurs in the Pacific Ocean and, more recently, in the Atlantic Ocean.
Tämä kelluva jätemassa rumentaa pahoin rannikoita ja merialueita, mutta samalla se on myös vakava uhka meriluonnolle.
This floating mass of waste is not only deeply unsightly to our coastlines and marine areas, but is also incredibly threatening to marine wildlife.
YK:n ympäristöohjelma on todennut yli miljoonan merilinnun ja yli 100 000 merinisäkkään kuolevan joka vuosi näiden saasteiden vuoksi.
The UN Environmental Programme has stated that more than one million seabirds and more than 100 000 marine mammals die each year as a consequence of such pollution.
On myös arvioitu, että valtamerissä on 46 000 kelluvaa muovinkappaletta neliökilometrillä.
They also estimate that every square mile in the Oceans contains 46 000 pieces of floating plastic.
Ongelman vakavuutta lisää se, että nykyaikainen muovijäte on erittäin kestävää: luonnossa hajoamaton muovi voi ajelehtia merissä vuosia.
The severity of this problem intensifies further due to the durability of modern plastic waste: non-biodegradable plastic can spend years floating in our seas.
Yksi esimerkki tällaisesta kestävästä muovista ovat sellaiset päivittäishygieniatuotteet kuin pumpulipuikot.
One example of such durable plastics is the everyday bathroom item of cotton-buds.
Kehittyneimmistäkin jäteveden seulontajärjestelmistä läpi pääsevät pumpulipuikot ovat osa tätä kasvavaa muovivuorta, joka uhkaa haavoittuvaisia meriämme.
Cotton-bud sticks, which can pass through even the most sophisticated sewage-screening systems, are part of this growing mountain of plastic flotsam that is threatening our fragile marine environment.
Vahvistaako komissio ryhtyvänsä toimiin merten kasvavien jätemäärien muodostaman vakavan ongelman ratkaisemiseksi?
Will the Commission confirm that it is taking action to tackle this critical problem of growing ocean waste?
Ryhtyykö komissio tarvittaviin toimiin tällaisten luonnossa hajoamattomien (esimerkiksi pumpulipuikoissa käytettävien) muovien kieltämiseksi, jotta vältettäisiin ylipäätään hajoamattoman jätteen päätyminen meriin?
And will the Commission take the necessary step of banning such non-biodegradable plastic (found in cotton buds for example) in order to prevent such durable waste from ending up in the oceans in the first instance?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010500/2010
Question for written answer E-010500/2010
(16. joulukuuta 2010)
(16 December 2010)
Aihe: Delfiinien suojelu
Subject: Dolphin conservation
Kuluneen vuoden aikana Japanissa tapahtuva vuosittainen delfiinien teurastus on saanut paljon julkisuutta siitä kertoneen ”The Cove” ‑elokuvan myötä.
Over the past year there has much publicity about the ‘Cove’, in Japan, where an annual slaughter of dolphins takes place.
Samanlaista teurastusta tapahtuu myös lähellä, nimittäin Tanskassa teurastetaan delfiinejä samalla tavalla joka vuosi.
This media attention has brought about international concern for these animals in an effort to protect them from death as well as captivity.
Nämä käytännöt sekä Euroopassa että Japanissa rikkovat selvästi EU:n suojelupolitiikkaa.
These practices, both here and in Japan, are clear violations of EU conservation policy.
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä saadakseen teurastukset loppumaan ainakin Euroopan unionin alueella?
What measures will the Commission take to bring about an end to these actions at least within the European Union?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010502/2010
Question for written answer E-010502/2010
Aihe: Budjettitukirahojen tilinpäätös
Subject: Accounting for funds for budgetary assistance
EU myöntää Euroopan kehitysrahastojen (EKR) kautta kolmansille maille budjettitukea, josta rahaston sääntöjen mukaan voidaan tukea erilaisia toimenpiteitä kuten infrastruktuurin parantamista.
The EU grants budgetary assistance to third countries via the European Development Fund (EDF), which is used, in accordance with the rules governing it, to support various measures, such as the upgrading of infrastructure.
Yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta myönnettävät rahat jaetaan virallisen tarjouskilpailun kautta, minkä vuoksi eurooppalaiset yritykset olettavat, että rahoitusperusta on turvattu.
The beneficiary countries must specify that such funds come from the EDF 9 in official invitations to tender so as to provide successful tenderers, particularly European companies, with a sound financial basis.
Valitettavasti yhä uudelleen raportoidaan tapauksista, joissa eurooppalaisille yrityksille maksetaan vasta suurella viiveellä tai ei lainkaan, vaikka rahat 9. kehitysrahastosta on jo maksettu vastaanottajavaltioille.
Regrettably, there have been frequent reports of outstanding payments to European companies being made only very belatedly or not at all, although EDF 9 funds have already been paid to the beneficiary countries.
Onko komissio tietoinen edellä kuvatuista käytännöistä?
Is the Commission aware of such practices?
Mikäli on, mitä komissio on tähän mennessä tehnyt budjettitukirahojen asianmukaisen käytön takaamiseksi?
If so, what has it so far done to ensure the appropriate use of funds for budgetary assistance?
Miten komissio valvoo budjettitukirahojen käyttöä tällä hetkellä?
How is the use of such funds currently being checked?
Mitä seuraamuksia rahojen epäasianmukaisella käytöllä voi olla?
What sanctions can be brought in the event of their misuse?
Mitä mahdollisuuksia/toimenpiteitä komissio harkitsee taatakseen eurooppalaisille yrityksille maksuvarmuuden 9. kehitysrahastosta budjettiapua saavien kolmansien maiden kanssa tehdyissä sopimuksissa?
What does the Commission intend to do to ensure payment security for European companies entering into contracts with companies that have received EDF 9 fund?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010503/2010
Question for written answer E-010503/2010
Aihe: EU:n käännöstyön hinta vuodessa
Subject: The cost of translation work in the EU per annum
Minuun on ottanut yhteyttä lingvistiäänestäjä, joka haluaa tietää, miten paljon EU:n käännöstyö maksaa vuodessa.
I have been contacted by a constituent who is a linguist and would like to know how much translation work is costing the EU per annum.
virkamiesten ja Euroopan parlamentin jäsenien tarvitsemien käännösten (kuten kokouspöytäkirjojen, oikeusasiakirjojen ja komission asiakirjojen) kustannukset —
the cost of all text translations (i.e. minutes of meetings, legal documents and other Commission documents) needed by officials and MEPs; —
EU:n kaikkien käännöstöiden vuosikustannukset —
the annual translation costs for all instantaneous translations required by the EU; —
onko laskettu, kuinka paljon säästettäisiin, jos yhteisön tavoitteisiin kuuluisi myös kaikkien jäsenten yhteinen eurooppalainen kieli —
whether it has been calculated how much would be saved if the objectives of the Community included a common European language for all members; —
onko komissio koskaan kiinnittänyt huomiota yhteisen kielen käyttöön tai keskustellut siitä?
whether the subject of using a common language has ever been raised or discussed by the Commission?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010504/2010
Question for written answer E-010504/2010
Aihe: Komission työohjelma 2011 – Vuotuinen kasvuselvitys
Subject: 2011 Commission Work Programme — Annual Growth Survey
Komission vuoden 2011 kasvuselvityksen kohdassa 2.1 (talouden ohjausjärjestelmän vahvistaminen ja EU-ohjausjakson käyttöönotto) todetaan seuraavaa: ”Tammikuussa 2011 komissio hyväksyy ensimmäisen vuotuisen kasvuselvityksen, jolla EU-ohjausjakso käynnistyy.
Point 2.1 (Strengthening economic governance and initiating the European Semester) of the Commission Work Programme 2011 states: ‘ In January 2001, the Commission will adopt its first Annual Growth Survey to launch the European Semester.
Vuotuisessa kasvuselvityksessä analysoidaan unionin talouden tilaa, mahdolliset epätasapainotilat ja järjestelmäriskit mukaan lukien”.
The Annual Growth Survey will analyse the economic situation of the Union, including potential imbalances and systemic risks ’.
Tiedoksiannossa ei selvennetä, koskeeko vuotuinen kasvuselvitys kaikkia vai ainoastaan euroalueen jäsenvaltioita vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen vahvistamisen yhteydessä.
In the communication, it is not explained whether the Annual Growth Survey will apply to all the Member States or only to those belonging to those belonging to the eurozone, in the context of strengthening the Stability and Growth Pact rules.
Kuinka laaja tämä selvitys on?
What is the scope of this Survey?
Mitä todellisia seurauksia kasvuselvitykseen vastaamisella on jäsenvaltioille?
What will be the real, effective consequences for the Member States of the response to the Annual Growth Survey?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010505/2010
Question for written answer E-010505/2010
Aihe: Komission työohjelma 2011 – Luottoluokituslaitokset
Subject: Commission work programme 2011: credit rating agencies
Komission vuoden 2011 työohjelman kohdassa 2.2 (rahoitusalan sääntely: uudistukset valmiiksi) tuodaan esille sitoumus esitellä luottoluokituslaitoksia koskeva ehdotus vuoden 2011 alkupuoliskolla.
In the Commission work programme for 2011, point 2.2 (financial regulation: completing the reform) contains a commitment to present a proposal on credit rating agencies during the first half of 2011.
On otettava huomioon, että 16. syyskuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1060/2009 tulee voimaan vasta 7. joulukuuta 2010, minkä vuoksi asetuksen käytännön toteutumista koskevan arvioinnin suorittaminen ei ole vielä mahdollista. —
In view of the fact that regulation (EC) No 1060/2009 of Parliament and the Council of 16 September 2009 only enters into force on 7 December 2010 and it has not therefore yet been possible to make any practical evaluation of it; —
Tämän perusteella kysyn komissiolta seuraavaa: 1.
Could the Commission say: 1.
Aikooko komissio esitellä uuden ehdotuksen asetuksen (EY) N:o 1060/2009 muuttamiseksi ennen kuin yleisen arvioinnin suorittaminen asetuksen soveltamisesta on mahdollista? 2.
Whether it intends to present another proposal amending Regulation (EC) No 1060/2009, before having been able to make a general assessment of its implementation? 2.
Miten komissio aikoo muuttaa nykyistä lainsäädäntöä taatakseen luokitusten luotettavuuden ja todenmukaisuuden, kun otetaan huomioon vaikutukset, joita luokituksilla on jäsenvaltioille, markkinoiden luottamukselle ja velkojen koron arvon kehitykselle?
What it intends to include in the existing regulation to guarantee the accuracy and trustworthiness of credit ratings, in view of their impact on States, market stability and changes in debt interest levels?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010506/2010
Question for written answer E-010506/2010
Aihe: Komission työohjelma 2011 – Pankkikriisien ratkaisu
Subject: Commission's work programme for 2011 — bank crisis resolution
Komission vuoden 2011 työohjelman kohdassa 2.2 (rahoitusalan sääntely: uudistukset valmiiksi) nostetaan esille ehdotus lainsäädännöksi, jolla luodaan puitteet pankkikriisien hallintaa ja ratkaisemista varten ja annetaan viranomaisille johdonmukainen työkalupakki, johon kuuluvat myös kriisinratkaisurahastot.
Point 2.2 of the Commission's work programme for 2011 (‘Financial regulation: completing the reform’) includes a commitment to submit legislation establishing a framework for bank crisis management and resolution, in order to equip the relevant authorities with a set of tools, in particular crisis resolution funds.
Milloin komissio aikoo esitellä edellä mainitut lainsäädäntöehdotukset pankkikriisien hallintaa ja ratkaisemista varten? 2.
when it will submit the abovementioned proposals for bank crisis management and resolution; 2.
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä näiden ehdotusten osalta, jotta se voisi tehdä EU:n pankkijärjestelmästä vahvemman ja parantaa sen kestävyyttä kriisitilanteissa? 3.
what measures it intends to introduce in the context of those proposals in order to make the European banking system more robust and crisis-resistant; 3.
Aikooko komissio ottaa käyttöön pakolliset ja säännölliset stressitestit eurooppalaisille pankeille? 4.
whether it will introduce regular and compulsory ‘stress tests’ for Europe's banks; 4.
Aikooko komissio esitellä jonkin Irlannin pankkikriisin syynä olevia toksisia arvopapereita koskevan säädöksen tätä asiaa koskevan sääntelyn yhteydessä?
whether it is considering introducing legislation on toxic assets (which led to the bank crisis in Ireland), in this regulatory context?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010507/2010
Question for written answer E-010507/2010
Aihe: Komission työohjelma 2011 – Korkea-asteen koulutus
Subject: Commission Work Programme for 2011 — higher education
Komission vuoden 2011 työohjelman kohdassa 2.3 (älykäs kasvu) todetaan, että ”komissio aikoo myös ehdottaa keinoja, joilla EU:n tasolla voidaan auttaa nykyaikaistamaan korkea-asteen koulutusta, ja esittää visionsa tulevista toimista osaamisen ja innovoinnin edistämiseksi”.
In the Commission's Work Programme for 2011, point 2.3 (smart growth) says that ‘the Commission will also set out ways in which the EU level can help to modernise higher education and set out its vision for future action to foster knowledge and innovation’.
On otettava huomioon, että sisämarkkinat edellyttävät kaikkien tutkintojen tunnustamista.
Since the internal market cannot exist without full recognition of qualifications;
Mikä on komission arvio Bolognan prosessin tähänastisesta täytäntöönpanosta?
What is the Commission's assessment of the Bologna process to date?
Mitä muita konkreettisia toimenpiteitä komissio aikoo esitellä EU:n ”korkea-asteen koulutuksen nykyaikaistamiseksi”?
What other specific measures is the Commission considering introducing in order to ‘modernise higher education’ in the EU?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010508/2010
Question for written answer E-010508/2010
Aihe: Komission työohjelma 2011 – Hiilidioksidipäästöt
Subject: Commission Work Programme for 2011 — CO 2 emissions
Komission vuoden 2011 työohjelman kohdassa 2.4 (kestävä kasvu) todetaan, että komission aikomuksena on luoda ”yleinen lähestymistapa siihen, miten tämän päivän energia- ja liikenneratkaisuilla sekä vähähiilisen talouden edistämisellä voidaan saada EU:n taloudessa aikaan muutos vuoteen 2050 mennessä”.
In the Commission's Work Programme for 2011, point 2.4 (sustainable growth) states that the Commission will develop ‘an overall approach setting out how energy, transport and the promotion of a low-carbon economy can today be put on the road to transform the EU economy by 2050’.
Komission jäsen Algirdas Semeta totesi esittämääni kysymykseen ( E-2367/2010 ) kesäkuussa antamassaan vastauksessa, että komissio harkitsee parhaillaan energiaverojärjestelmiä koskevan direktiivin tarkistamista siten, että komissio ehdottaisi, että energiatuotteita verotettaisiin niiden energiasisällön ja hiilidioksidipäästöjen perusteella.
In June 2010, Commissioner Algirdas Semeta wrote in response to a question of mine (E‑2367/2010) that the Commission was working on a possible revision of the Energy Taxation Directive so that energy products would be taxed on the basis of their energy content and CO 2 performance.
Onko komissio jo tehnyt konkreettisia päätöksiä hiilidioksidiveron käyttöönotosta yhteisössä lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä?
Has any concrete decision yet been taken as to whether introduction of a carbon tax at European level will be proposed in the short or medium term?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010509/2010
Question for written answer E-010509/2010
Aihe: Komission työohjelma 2011 – Liikenne (suurten nopeuksien liikenne)
Subject: Commission's work programme for 2011 — transport (high-speed rail)