natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kun otetaan huomioon, että eräs ohjelmakohtaisia maksuja perivä TV-kanava hankki äskettäin kaikki oikeudet krikettiotteluiden lähettämiseen reaaliajassa, katsooko komissio, että olisi otettava käyttöön nykyistä tiukempia sääntöjä sen määrittämiseksi, mitkä urheilutapahtumat on lähetettävä antenniverkon kautta niin, että ne ovat kaikkien nähtävissä?
In the light of the recent acquisition of all rights to broadcast live cricket by a pay-per-view television channel, does the Commission feel that stronger rules should be adopted so as to regulate what listed sporting events must be shown on terrestrial television and thus may be seen by all?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3909/05
WRITTEN QUESTION E-3909/05
esittäjä(t): Stavros Lambrinidis (PSE) ja Nikolaos Sifunakis (PSE)
by Stavros Lambrinidis (PSE) and Nikolaos Sifunakis (PSE)
Aihe: Matkapuhelinten käyttö lentokoneissa
Subject: Use of mobile phones on flights
Viimeaikaiset lento-onnettomuudet ovat herättäneet turvallisuutta koskevia kysymyksiä.
Recent plane tragedies have once again brought the issue of air safety to the fore.
Lentoyhtiöt ovat jo monien vuosien aikana kieltäneet matkapuhelimien virran kytkemisen ja niiden käytön lennon aikana.
It should be pointed out in this context that airlines have long banned passengers from switching on or using mobile phones during flights.
Kaksi eurooppalaista lentoyhtiötä ilmoitti hiljattain, että ne aikovat antaa matkustajille piakkoin mahdollisuuden käyttää matkapuhelimia Euroopan unionin sisäisillä lennoilla.
Two European airlines recently announced that they would shortly be authorising their passengers to use mobile telephony services during flights within the European Union.
Voiko komissio ilmoittaa, miksi matkapuhelimia ei ole tähän mennessä voitu käyttää lennon aikana, ja mihin tieteellisiin tutkimuksiin kielto perustuu?
Can the Commission outline the arguments in favour of the ban on the use of mobile phones on flights which has been imposed until now, and can it say on what scientific studies that ban is based?
Jos matkapuhelinten käyttö sallitaan, miten vältetään tähän asti olemassa olleet lentoyhtiöiden ensisijaisina pitämät riskit ja miten eurooppalaisten lentojen turvallisuus varmistetaan?
More specifically, can it explain how the newly introduced free use of mobile phones during flights avoids the risks which all airlines have faced until now, and why it will not affect the safety of European flights?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3910/05
WRITTEN QUESTION E-3910/05
Aihe: Alankomaista tuodut siat kuolleet kuljetuksen aikana Italiaan
Subject: Death of Netherlands pigs during transport to Italy
Alankomaista kuljetettiin 29. heinäkuuta Etelä-Italiaan sikoja, joista 69 kuoli matkalla.
During an operation to transport Netherlands pigs to southern Italy on 29 July, 69 pigs died.
Matka-ajaksi 1800 kilometrin matkalle oli laskettu 22 tuntia, johon sisältyi kaksi pysähdystä porsaiden ajoneuvosta purkamista varten.
For a journey of 1800 kilometres, with two stops for unloading piglets, the time estimated to be needed was 22 hours.
Arvio oli epärealistinen, mikä todettiin, kun ajoneuvo 33 tunnin ajomatkan jälkeen joutui tarkastukseen Rooman lähellä.
The fact that the journey had already taken 33 hours when the lorry was inspected near Rome clearly demonstrates how unrealistic this was.
Kuljetus oli silloin vielä tuntien päässä määräpaikastaan Paganista.
At that stage the lorry was still hours away from its ultimate destination, Pagani.
Ajoneuvon pysäyttäminen oli eläintensuojeluyhdistys Animals' Angelsin ansiota, joka kiinnitti huomiota kuljetukseen ja antoi vihjeen Italian poliisille.
The lorry was intercepted thanks to animal rights organisation Animals' Angels, which spotted the transport operation and tipped off the Italian police.
Italian poliisi antoi kuljettajalle viisi 3098 euron suuruista sakkoa eri rikkomuksista.
The police imposed five fines of EUR 3098 each on the driver for the various breaches of the law.
Kun ajoneuvosta purettiin 70 sikaa, niistä 40 löytyi kuolleina.
During the unloading of the 70 pigs, 40 were found to be dead.
Kaksi sikaa oli teurastettava, sillä ne olivat hyvin heikossa kunnossa.
Two had to be destroyed, as they were so weak.
Kuljettaja ilmoitti, että purettaessa porsaita ajoneuvosta Pohjois-Italiassa 27 niistä löytyi kuolleina.
The driver stated that 27 animals had already been found dead when the piglets were unloaded in northern Italy.
Näin ollen on pääteltävä, että yhteisön lainsäädäntöä, joka ei ole erityisen ankaraa, ei noudateta riittävästi, mikä johtaa vakaviin epäkohtiin.
It can only be concluded that European legislation, which is not especially strict, is not being properly complied with, leading to serious abuses.
Vuonna 2000 Euroopan komissio totesi, että eläinten kuljetuksia koskevaa yhteisön lainsäädäntöä rikottiin järjestelmällisesti.
In 2000 the European Commission itself concluded that European rules on the transport of animals were being systematically violated.
Nähtävästi tilanne ei ole parantunut.
Clearly, there has been little improvement since.
Kuvia kuljetuksesta on nähtävänä osoitteessa:
Pictures of the transport operation can be seen on:
Millä tavoin Euroopan komissio varmistaa, että tällaisia epäkohtia pystytään paremmin jäljittämään, niin että kansalliset viranomaiset useammin itsenäisesti pääsisivät tilanteiden jäljille eivätkä tarvitsisi Animals' Angelsin kaltaisten järjestöjen välitystoimintaa?
How does the Commission intend to ensure that available capacity for detecting abuses like this one is stepped up, so that national authorities are able to spot them more often by themselves, without the involvement of organisations like Animals' Angels?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3911/05
WRITTEN QUESTION E-3911/05
Aihe: EU:n syrjinnän vastaisen kampanjan ohjelmakomitean kokoonpano
Subject: Composition of the Programme Committee for the EU's anti-discrimination campaign
Komissio käynnisti vuonna 2003 niin sanotun syrjinnän vastaisen kampanjan, jolle se antoi nimen "Moninaisuuden puolesta.
In 2003, the Commission launched a so-called anti-discrimination campaign, which it called ‘For Diversity.
Against Discrimination).
Against Discrimination’.
Myös useat kansalliset ja EU-tason organisaatiot, kuten työnantajajärjestöt, ammattiliitot ja kansalaisjärjestöt ovat aktiivisesti mukana kampanjassa.
Numerous national and EU organisations, such as employers' organisations, trade unions and NGOs, are also actively involved in the campaign.
Useimpia kampanjan toimintoja ei ole järjestetty keskitetysti Brysselistä vaan kansallisesti ja alueellisesti kussakin EU:n jäsenvaltiossa.
Most of the campaign's activities are organised not centrally from Brussels but nationally and regionally in each EU Member State.
Luin asiaa koskevilta verkkosivuilta, että syrjinnän vastaista kampanjaa ja tiedotuskampanjaa johtaa niin sanottu ohjelmakomitea, joka koostuu kansallisten hallitusten edustajista.
On the relevant website I read that the anti-discrimination campaign and the information campaign are being managed by the so-called Programme Committee, which consists of representatives of national governments.
Ketkä ovat sen jäsenet, ja missä ominaisuudessa heidät nimitettiin siihen?
Who are its members, and in what capacity were they appointed to it?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3912/05
WRITTEN QUESTION E-3912/05
Aihe: Lehdistöpalkinnon kansallinen valintalautakunta ja EU:n syrjinnänvastainen kampanja
Subject: Journalism award — national panel — EU anti-discrimination campaign
Vuonna 2003 unionissa käynnistetyn syrjinnänvastaisen kampanjan yhteydessä annetaan vuosittain lehdistöpalkinto.
As part of the EU's campaign against discrimination, which was launched in 2003, an award for journalism is made each year.
Palkinnon tarkoituksena on palkita toimittajia, jotka työnsä kautta lisäävät tietoa erilaisuuden tuomista eduista ja työhön liittyvän syrjinnän vastaisesta toiminnasta.
The purpose of the award is to ‘honour journalists who contribute with their work to a better public understanding of the benefits of diversity and the fight against discrimination in employment’.
Kussakin jäsenvaltiossa riippumaton valintalautakunta arvioi ehdokkaat ja valitsee kunkin kategorian (valokuvat, artikkelit) kansallisen voittajan.
In each EU Member State an ‘independent panel’ judges the entries and chooses a national winner in each category (photographs, articles).
Virallisesti kukin kansallinen valintalautakunta koostuu syrjintää koskevien kysymysten asiantuntijoista ja maineikkaista toimittajista.
Officially, each national panel comprises experts in the field of discrimination and respected journalists.
Tämän jälkeen eurooppalainen riippumaton valintalautakunta tutkii 25 kansallisen voittajan tiedot.
The entries from the 25 national winners then go forward to be judged by an ‘ independent’ European panel.
Belgiassa valintalautakuntaan kuuluvat muun muassa brysseliläisen ranskankielisen Le Soir ‑päivälehden toimittaja Martine Vandemeulebroecke ja Manuel Abramowicz, joka työskentelee laitoksessa, joka on nimeltään ”Yhtäläisten mahdollisuuksien ja rasismin torjunnan keskus”.
In the case of Belgium, the panel includes, among others, Mrs Martine Vandemeulebroecke, a journalist on the French‑language Brussels newspaper Le Soir , and Mr Manuel Abramowicz, who works for the so-called Centrum voor Gelijkheid van Kansen en Racismebestrijding (Centre for Equal Opportunities and Opposition to Racism).
Martine Vandemeulebroecke osoittaa esittelyssään sananmukaisesti, että hän on huolissaan äärioikeiston etenemisestä, ja toteaa, että tiedotusvälineillä on merkittävä asema turvallisuutta, maahanmuuttoa ja rasismia koskevien tietojen levittämisessä.
In her presentation, Mrs Vandemeulebroecke expressly stated that she was concerned at the rise of the extreme right and that the media played an important role in disseminating information about security, immigration and racism.
Lisäksi olen lukenut, että Manuel Abramowicz on kirjoittanut useita maahanmuuttoa, rasismia ja äärioikeistoa koskevia teoksia.
Mr Manuel Abramowicz is the author of a number of books on immigration, racism and the extreme right.
Martine Vandemeulebroecke paitsi esittää jatkuvasti Vlaams Belang -puolueen, joka edustaa neljännestä flaameista, vastaisia poliittisia kannanottoja myös ilmaisee ainoastaan (ääri)vasemmiston kannattamia näkemyksiä maahanmuutosta ja turvallisuudesta.
Mrs Vandemeulebroecke not only continually adopts a political stance opposing the Vlaams Belang party, which represents a quarter of all Flemish people, but also expresses views on immigration and security that are only shared by the (extreme) left.
Katsooko komissio, että tässä on kyse riippumattomasta valintalautakunnasta, joka koostuu objektiivisia ja tieteellisiä, syrjintää ja sen syitä koskevia tutkimuksia tekevistä tieteenharjoittajista?
Does the Commission consider this to be an independent panel made up of experts who investigate discrimination and its causes in an objective and scientific way?
Miten kansallinen valintalautakunta kootaan?
How are such national panels put together?
Eikö komission mukaan tässä tulisi soveltaa tarkkoja sääntöjä sen varmistamiseksi, että valintalautakuntaan kuuluu ainoastaan objektiivisia ja poliittisesti sitoutumattomia henkilöitä?
Does the Commission not consider that strict guidelines should be applied ensuring that only objective, politically neutral persons sit on such panels?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3913/05
WRITTEN QUESTION E-3913/05
Aihe: Toimittajapalkinnon eurooppalainen tuomaristo — EU:n syrjinnän vastainen kampanja
Subject: European jury for the Journalist Award; EU campaign against discrimination
Osana vuonna 2003 käynnistettyä EU:n syrjinnän vastaista kampanjaa myönnetään vuosittain toimittajapalkinto.
As part of the EU anti-discrimination campaign which was launched in 2003, an annual prize is awarded to journalists.
Palkinnon avulla halutaan antaa tunnustusta toimittajille, jotka tuovat työllään esiin moninaisuuden etuja ja taistelua syrjintää vastaan työpaikoilla.
The purpose of the award is ‘to honour journalists who contribute with their work to a better public understanding of the benefits of diversity and the fight against discrimination in employment’.
Kussakin EU:n jäsenvaltiossa riippumattomana pidettävä tuomaristo arvioi ehdotukset ja valitsee kunkin palkintokategorian (valokuvat, artikkelit) kansallisen voittajan.
In each EU Member State, an ‘independent jury’ assesses the submissions and selects a national winner in each category (photographs, articles).
Virallisesti kunkin kansallisen tuomariston edellytetään koostuvan syrjinnän vastaisen työn asiantuntijoista ja tunnustusta saaneista toimittajista.
Officially, each national jury is supposed to be made up of experts in the anti-discrimination field and recognised journalists.
Sen jälkeen riippumattomana pidettävä eurooppalainen tuomaristo arvioi 25 kansallisen voittajan ehdotukset.
The submissions of the 25 national winners are then judged by an ‘independent’ European jury.
Olen lukenut asiaa koskevilta verkkosivuilta, että eurooppalaiseen tuomaristoon kuuluu Euroopan parlamentin jäsen Claude Moraes.
On the relevant website I have read that the European jury includes Claude Moraes, MEP.
Moraes on ensisijaisesti poliitikko.
Mr Moraes is primarily a politician.
Hänen käsityksiään maahanmuutosta ja monikulttuurisuudesta voidaan parhaiten kuvailla äärivasemmistolaisiksi.
His views on immigration and multiculturalism can best be described as belonging to the far left.
Monet Euroopan parlamentin jäsenet — poliittisesta kirjosta riippumatta — eivät yhdy näihin käsityksiin.
Many Members of the European Parliament — over the whole political spectrum — disagree with them.
Moraes edustaa näkemyksiä, joita eurooppalaisten enemmistö ei hyväksy.
Mr Moraes represents points of view which a majority of Europeans do not accept.
Mitkä ovat ohjeet valittaessa eurooppalaista tuomaristoa?
What are the guidelines for selecting the European jury?
Onko hyväksyttävää, että tällaiseen riippumattomana pidettävään tuomaristoon kuuluu poliitikkoja, erityisesti sellaisia poliitikkoja, joiden näkemyksiä eurooppalaisten enemmistö ei hyväksy?
Is it not unacceptable for such an ‘independent’ jury to include politicians, particularly politicians whose views are rejected by the majority of people in Europe?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3914/05
WRITTEN QUESTION E-3914/05
Aihe: Euroopan perustuslakia koskevan eurobarometritutkimuksen kustannukset
Subject: Cost of the Eurobarometer survey on the European Constitution
Lähes 55 prosenttia ranskalaisista ja lähes 62 prosenttia alankomaalaisista hylkäsi äänestyksessä Euroopan perustuslain.
Nearly 55 % of people who voted in France and nearly 62 % of those who voted in the Netherlands rejected the European Constitution.
Kuitenkin Eurobarometrin mukaan, johon kuului useita tutkimuksia EU:n eri jäsenvaltioiden kansalaisten asenteista Euroopan perustuslakia kohtaan, kyllä-äänet olivat aina hyvin vallitsevina.
Yet according to Eurobarometer, which carried out various surveys into attitudes to the European Constitution among people in the various EU Member States, the ‘yes’ vote was always very dominant.
Tammikuussa 2004 kyllä-äänen antoi 81 prosenttia ranskalaisista ja 75 prosenttia alankomaalaisista, kesäkuussa 2004 kyllä-äänen antoi 85 prosenttia ranskalaisista ja 72 prosenttia alankomaalaisista.
In January 2004: 81 % of people in France and 75 % of people in the Netherlands; in June 2004: 85 % of people in France and 72 % of people in the Netherlands.
Marraskuussa 2004 sanoi "kyllä" 48 prosenttia ja "ei" 17 prosenttia ranskalaisista ja vastaavasti 63 prosenttia ja 13 prosenttia alankomaalaisista.
In November 2004, 48 % of the French said ‘yes’ and 17 % ‘no’; 63 % of the Dutch said ‘yes’ and 13 % ‘no’.
Olen löytänyt asiaa koskevilta verkkosivuilta kolmen tutkimuksen tulokset (Eurobarometri, tuleva Euroopan perustuslaki, aineistonkeruu tehty tammikuussa 2004, tulokset julkaistu helmikuussa 2004; Eurobarometri, tuleva Euroopan perustuslaki, aineistonkeruu tehty kesä-heinäkuussa 2004, tulokset julkaistu heinäkuussa 2004; Eurobarometri, tuleva sopimus Euroopan perustuslaista: ensimmäiset tulokset, aineistonkeruu tehty marraskuussa 2004, tulokset julkaistu tammikuussa 2005).
On the relevant website I have found the results of three surveys (Eurobarometer, The Future European Constitution, fieldwork performed in January 2004, findings published in February 2004; Eurobarometer, The Future European Constitution, fieldwork performed in June-July 2004, findings published in July 2004; Eurobarometer, The Future Constitutional Treaty: First Results, fieldwork performed in November 2004, findings published in January 2005).
Kahdessa maassa toimitetun kansanäänestyksen jälkeen tehtiin kaksi kansanäänestyksen jälkeistä eurobarometritutkimusta, joilla pyrittiin erityisesti selvittämään alankomaalaisten ja ranskalaisten äänestyskäyttäytymisen syitä (Eurobarometri, Euroopan perustuslaki: kansanäänestyksen jälkeinen mielipidetutkimus Ranskassa, aineistonkeruu tehty 30. ja 31. toukokuuta 2005, julkaistu kesäkuussa 2005; Eurobarometri, Euroopan perustuslaki: kansanäänestyksen jälkeinen mielipidetutkimus Alankomaissa, aineistonkeruu tehty 2.—4. kesäkuuta 2005, julkaistu kesäkuussa 2005).
After the two referendums, Eurobarometer carried out two post-referendum surveys, with the particular aim of establishing the reasons why the Dutch and French had voted in the way that they did (Eurobarometer, The European Constitution: post-referendum survey in France, fieldwork performed on 30 and 31 May 2005, publication: June 2005; Eurobarometer, The European Constitution: post-referendum survey in the Netherlands, fieldwork performed between 2 and 4 June 2005, publication: June 2005).
Kummallista oli, että Eurobarometrissä pääteltiin, että Ranskassa ja Alankomaissa ei-äänen antaneet eivät olleet äänestäneet Euroopan unionia vastaan (tiivistelmä "Eurobarometer: French and Dutch voters did not say No to Europe", EurActiv.com, 15. kesäkuuta 2005).
Curiously, Eurobarometer concluded that ‘no’ voters in France and the Netherlands had not voted against the European Union (summary in: ‘Eurobarometer: French and Dutch voters did not say No to Europe’, EurActiv.com, 15 June 2005).
Mitkä olivat näiden kolmen tutkimuksen kokonaiskustannukset?
What was the total cost of these three surveys?
Järjestikö komissio mitään muita kansanäänestyksiä koskevia tutkimuksia?
Did the Commission organise any other surveys concerning the referendums?
Jos vastaus on myönteinen, paljonko ne maksoivat?
If so, how much did they cost?
Paljonko maksoivat viimeisimmät tutkimukset — kansanäänestyksen jälkeiset tutkimukset Ranskassa ja Alankomaissa?
How much did the two most recent surveys — the post-referendum surveys in France and the Netherlands — cost?
Mitä päätelmiä komissio tekee siitä, että tutkimustulokset osuivat täysin harhaan?
What conclusions does the Commission draw from the fact that the survey findings were completely wide of the mark?
Mitä seurauksia tällä on Eurobarometrille?
What are the consequences for Eurobarometer?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3915/05
WRITTEN QUESTION E-3915/05
Aihe: Eurobarometritutkimuksen kustannukset
Subject: Cost of Eurobarometer
Toukokuun puolivälin ja kesäkuun puolivälin välisenä ajanjaksona vain 47 prosentilla eurooppalaisista oli "myönteinen kuva" Euroopan unionista.
In the period between mid-May and mid-June, only 47 % of people in Europe had a ‘positive image’ of the European Union.
Vain 35 prosenttia ihmisistä kannatti ajatusta Turkin liittymisestä EU:n jäseneksi.
Only 35 % of people in Europe supported the idea of Turkey's becoming a member of the EU.
Ajatusta vastusti 52 prosenttia.
Some 52 % actually opposed it.
(Eurobarometritutkimus: tiivistelmä tutkimustuloksista 19. heinäkuuta 2005 seuraavissa lehdissä: Frankfurter Allgemeine Zeitung ("Umfrage: Skepsis über die EU steigt"), The Guardian ("Europeans reject Turkey, poll shows") ja De Volkskrant ("Slechts 35 procent Europeanen steunt EU-lidmaatschap Turkije").
(Eurobarometer survey: findings summarised in Frankfurter Allgemeine Zeitung (‘Umfrage: Skepsis über die EU steigt’), The Guardian (‘Europeans reject Turkey, poll shows’) and De Volkskrant (‘Slechts 35 procent Europeanen steunt EU-lidmaatschap Turkije’) on 19 July 2005)
Paljonko tutkimus maksoi?
How much did the survey cost?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3916/05
WRITTEN QUESTION E-3916/05
Sosioekonominen tilanne Venäjään kuuluvalla Kaliningradin erillisalueella on erittäin huolestuttava.
The socioeconomic situation in the Russian enclave of Kaliningrad is very worrying.
Elintaso alueella alittaa Venäjän keskiarvon.
The standard of living is lower than the average for Russia.
Noin 30 prosenttia väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella.
Some 30 % of its inhabitants are living below the poverty line.
Tällä Venäjään kuuluvalla erillisalueella HIV-tartuntojen määrä on suurimpia koko Euroopassa.
The Russian enclave has one of the highest levels of HIV infection in Europe.
Lisäksi alueella, joka on voimakkaasti sotilaallisesti varustettu, on merkittäviä ympäristöongelmia ("Kaliningrad and the EU: Facts and Figures", MEMO/02/192, 18. syyskuuta 2002).
In addition, the territory, which is still highly militarised, has considerable environmental problems (‘Kaliningrad and the EU: Facts and Figures’, MEMO/02/192 — 18 September 2002).
Millaista rahoitusta Euroopan unioni myöntää Venäjän federaatiolle (ja mistä ohjelmista rahoitusta myönnetään) Kaliningradin alueen taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen sekä kansanterveystilanteen parantamiseksi (tiedot pyydetään antamaan vuodesta 1992 lähtien)?
What funding has the European Union provided to the Russian Federation, under what programmes, to improve economic and social conditions and public health in Kaliningrad since 1992?
Voiko komissio ilmoittaa, miten Venäjän federaatio sijoittaa nämä varat?
Can the Commission indicate how the Russian Federation invests this money?
Mitkä ovat kriittiset pisteet?
What problems and difficulties exist?
Millä alueella on saatu konkreettisia tuloksia aikaan?
In what sectors have perceptible results been achieved?
Mitä kanavia käyttäen ja millä tavoin Venäjän federaation on raportoitava näiden varojen käytöstä?
Through what channels and how is the Russian Federation required to report on the use made of this funding?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3917/05
WRITTEN QUESTION E-3917/05
Aihe: Hyvää hallintotapaa koskeva lainsäädäntö
Subject: Law on proper administration
Useimpien Euroopan unionin jäsenvaltioiden lainsäädännössä on säännöksiä hyvän hallintotavan yleisistä periaatteista.
Most EU Member States have a law on the general principles of proper administration.
Jäsenvaltioiden eri hallitusten on noudatettava näitä periaatteita, ja mikäli ne eivät niitä noudata, kansalaiset voivat viedä asian oikeuden, hallinto-oikeuden tai muun elimen käsiteltäväksi.
The various authorities in the Member States are required to respect these principles and, if they do not, members of the public can seek redress from an administrative or other court or some other institution.
Euroopan oikeusasiamies P. Nikiforos Diamandouros korostaa vuoden 2004 vuosikertomuksessaan, että hyvää hallintotapaa koskeva lainsäädäntö, jota sovelletaan kaikkiin Euroopan unionin elimiin, olisi monessa mielessä hyödyllinen.
In his Annual Report for 2004, the European Ombudsman, Mr Diamandouros, observes that a law on good administration applicable to all the European institutions would have many advantages.
Mitä mieltä komissio on oikeusasiamies Dimandourosin ehdotuksesta?
What does the Commission think of Mr Diamandouros's proposal?
Onko komissio jo tehnyt asiaa koskevan ehdotuksen tai onko tällainen ehdotus lähiaikoina odotettavissa?
Has the Commission already submitted a proposal along these lines, or is it currently drafting one?
Aikooko komissio tehdä ehdotuksen asiaa koskevien säädöksien aikaansaamiseksi?
Will the Commission submit a proposal for legislation of this kind?
Ellei, minkä vuoksi?
If not, why not?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3918/05
WRITTEN QUESTION E-3918/05
Aihe: Moskeijoiden valvonta
Subject: Surveillance of mosques