natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cofradía de Bueun näyttelyn jälkeen WWF tuo näyttelynsä yhteen Pyreneiden niemimaan merellisistä paratiiseista: maa- ja ranta-alueesta muodostuvaan Illas Atlánticas de Galician luonnonpuistoon.
Following the exhibition in the Bueu Fishermen's Guild, the WWF display is moving on to one of the marine paradises of the Iberian peninsular: the land-and-sea national park of the Galician Atlantic islands.
Puiston pohjoisosa on yksi WWF:n määrittelemistä 20 merellisestä paratiisista, jonka suojelun on oltava ensisijaisen tärkeää Espanjassa.
The northern part of this area figures among the 20 marine paradises identified by the WWF, whose conservation should be a priority in Spain.
Näiden määräysten tavoitteena on taata, että kalastustoiminta ei vaaranna puiston kalalajeja, yhteisöjä, ekosysteemejä tai maisemaa.
The purpose of these regulations is to guarantee fishing activities that will not jeopardise the park's species, communities, ecosystems and landscapes, i.e. to achieve sustainable fishing.
Voisiko komissio arvioida tämän aloitteen?
Could the Commission give its assessment of this initiative?
Mitä mieltä komissio on vastaavanlaisten kalojen suojelualueiden edistämisestä?
What is the Commission's position on promoting similar marine reserves?
Onko komissiolla koko Euroopan kattavaa strategiaa?
Does the Commission have a corresponding strategy at European level?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5982/2010
Question for written answer E-5982/2010
Aihe: REACH-asetuksen ((EY) N:o 1907/2006) täytäntöönpano
Subject: Implementation of the REACH Regulation (Regulation (EC) No 1907/2006)
Euroopan kemikaalivirasto on saanut valmiiksi asetuksen (EY) N:o 1907/2006 EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1. täytäntöönpanon tilannetta yrityksissä koskeneen tutkimuksen, johon myös Espanja osallistui.
A study published in June 2010 by the European Chemicals Agency (ECHA) on the progress made in implementing Regulation (EC) No 1907/2006 OJ L 396, 30.12.2006, p.
Kesäkuussa julkaistussa tutkimuksessa osoitettiin, että 24 prosenttia tutkimuksessa käsitellyistä kemiallisia aineita valmistavista, käyttävistä tai myyvistä yrityksistä rikkoo REACH-asetuksessa asetettuja velvoitteita.
1. in companies, in which Spain took part, points out that 24 % of the European companies producing, using or marketing chemicals which were inspected were failing to comply with REACH obligations.
Yrityksistä 2,6 prosenttia käyttää, valmistaa tai myy aineita laittomasti (lain 8/2010 nojalla tämä on erittäin vakava rikkomus, josta voidaan langettaa 85 001–1 200 000 euron sakko).
2.6 % were using, manufacturing or marketing chemicals illegally (an extremely serious infringement according to Law 8/2010, punishable with a fine between EUR 85 001 and 1 200 000).
Käyttöturvallisuustiedotteet ovat kemiallisia aineita käyttävien yritysten ja työntekijöiden tärkein käytettävissä oleva tietolähde kemiallisten aineiden terveys- ja ympäristöriskeistä ja niiltä suojautumiselta.
The safety data sheets are the main information tool available to user companies and workers on the risks that chemicals pose to health and the environment and how to protect against them.
Aikooko komissio ryhtyä joihinkin toimenpiteisiin edellä mainittujen rikkomusten vakavuuden selvittämiseksi ja asiaankuuluvien seuraamusten määräämiseksi?
Will the Commission take any steps to determine the severity of these infringements and apply the relevant sanctions?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5983/2010
Question for written answer E-5983/2010
Aihe: REACH- ja CLP-asetuksissa säädetyt tietojen saantia ja työntekijöiden suojelua koskevat velvoitteet
Subject: REACH and CLP obligations in relation to information and protection for workers
Rikkomukset on todettu useissa CCOO:n Espanjassa suorittamissa tutkimuksissa.
1. ) in relation to information and protection for workers against chemical risks, highlighted in various studies carried out in Spain by the CCOO.
Laki 8/2010 yhteisön kemikaalien luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista koskevaan REACH-asetukseen ja aineiden ja seosten luokitusta, merkintöjä ja pakkaamista koskevaan CLP-asetukseen liittyvästä seuraamusjärjestelmästä julkaistiin 31. maaliskuuta 2010.
On 31 March 2010, after a two-year delay, Law 8/2010 was published establishing the system of sanctions pertaining to the European regulations REACH, on the registration, evaluation, authorisation and restriction of chemicals, and CLP, on their classification, labelling and packaging.
Onko komissio ollut yhteydessä Espanjan viranomaisiin edellä mainittujen viivästysten syiden selvittämiseksi?
Has the Commission contacted the Spanish authorities to ascertain the reasons for these delays?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5984/2010
Question for written answer E-5984/2010
Aihe: Euroopan unionin kansalaisten liikkuvuuden lisääminen
Subject: Increasing the mobility of European citizens
Liikkuvuus ja sijoittautumisoikeus Euroopan unionin sisällä ovat kiistatta Euroopan yhdentymisen perusehtoja mutta samalla myös yhdentymisen myönteisimpien vaikutusten joukossa.
Mobility and freedom of establishment within the EU are undoubtedly basic preconditions for as well as very beneficial consequences of European integration.
Valmistellaanko komissiossa parhaillaan tai suunnitellaanko siellä liikkuvuuden lisäämiseen tähtäävää yleishanketta, jonka avulla pyrittäisiin ratkaisemaan ongelma eläkeoikeuksien siirtymisestä sisämarkkinoilla, samalla kun vahvistettaisiin merkittävästi eurooppalaista koheesiota ja edistettäisiin kasvua Euroopan unionissa?
Is it drawing up, or does it intend to draw up, a comprehensive plan to increase mobility, such as by solving the problem of the transfer of pension rights, in the context of the single market, which would significantly increase both cohesion and growth in the EU?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5985/2010
Question for written answer E-5985/2010
Aihe: Kipsijätteen loppusijoittaminen Saksan Kali-Haldeneihin
Subject: Regulation of Gypsum Waste Disposal in German Kali-Halden
Saksassa loppusijoitetaan huomattavia määriä kipsijätettä niin sanottuihin Kali-Haldeneihin, jotka ovat avoimia kaatopaikkoja, joita alun perin käytettiin suolakaivosten jätteitä varten.
In Germany, significant amounts of gypsum waste are being disposed of in so-called ‘Kali- Halden’, which are open-air tips that were originally for salt-mining waste.
Näyttää kuitenkin siltä, että esimerkiksi kipsijätteeseen sovellettavat säännöt eivät ole Saksassa niin tiukkoja kuin muissa EU:n jäsenvaltioissa.
However, it appears that the rules applied to, for instance, gypsum waste are not as strict in Germany as they are in other European countries.
Koska kipsijätteen loppusijoittaminen Saksan Kali-Haldeneihin on edullisempaa kuin kierrätyskustannukset, naapurimaiden rakennusyritykset sijoittavat kipsijätteensä Kali-Haldeneihin Saksassa sen sijaan, että kierrättäisivät ne alkuperämaassa.
Since the disposal of gypsum waste at German Kali-Halden is cheaper than the costs of recycling, building companies from neighbouring countries dispose of their gypsum waste in Kali-Halden in Germany rather than recycling them in the country of origin.
Kipsijätteen kierrättäminen on kuitenkin suositelluin vaihtoehto jätepuitedirektiivissä laaditun jätehierarkian mukaan.
However, the recycling of gypsum waste is the preferred option according to the waste hierarchy established in the waste framework directive.
Siten Saksan lievemmät säännöt kipsijätteen hyväksymisestä Kali-Haldeneihin näyttävät suoraan heikentävän jätehierarkiaa.
Hence the weaker German rules on the acceptance of gypsum waste at Kali-Halden seem to directly undermine the waste hierarchy.
Voiko komissio vahvistaa, säädelläänkö kaatopaikkadirektiivillä (99/31/EY) ja neuvoston päätöksellä (33/2003/EY) jätteiden hyväksymisperusteista rakennus- ja kipsijätteen hyväksymistä ja sen loppusijoittamista Saksan Kali-Haldeneihin?
Could the Commission confirm that any acceptance and disposal of building and gypsum waste at German Kali-Halden is regulated by the Landfill Directive (99/31/EC) and Council Decision 33/2003/EC on Waste Acceptance Criteria?
Katsooko komissio, että Saksan Kali-Haldeneita koskevissa säännöissä noudatetaan edellä mainittua EU:n lainsäädäntöä?
Does the Commission consider that the German rules for Kali-Halden are in accordance with the abovementioned EU legislation?
Jos se ei katso niin, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä pannakseen täysimääräisesti täytäntöön asiaankuuluvan EU:n lainsäädännön?
If not, what action does the Commission intend to take to fully implement the relevant EU legislation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5986/2010
Question for written answer E-5986/2010
Aihe: Värisokeat ja tieliikenneturvallisuus
Subject: Colour blindness and road safety
Euroopan unionissa on tällä hetkellä värisokeita keskimäärin kahdeksan prosenttia miehistä ja 0,5 prosenttia naisista eli kymmenen miljoonaa kansalaista.
An average of 8 % of men and 0.5 % of women — i.e. 10 million citizens — are affected by colour blindness in the European Union.
Värisokeilla on lukuisia vaikeuksia arkielämässä ja erityisesti liikennemerkkien ja ‑opasteiden tulkinnassa.
People who are colour blind experience numerous difficulties in everyday life, particularly as regards interpreting road signs.
Värisokeat eivät siis aina pysty noudattamaan kolmiväristen valojen merkkejä vammansa takia.
For example, their disability sometimes prevents them from complying with traffic lights.
Kyseinen tilanne saattaa heidän henkensä ja eurooppalaisten autoilijoiden hengen vaaraan.
This puts their own lives at risk, as well as the lives of European motorists.
Euroopan komissio on kehittänyt joukon toimenpiteitä, joilla pyritään vahvistamaan tieliikenneturvallisuutta ja saamaan eri eurooppalaisia toimijoita mukaan tähän politiikkaan, muun muassa liittämällä heidät Euroopan tieliikenneturvallisuuden peruskirjaan.
The Commission has developed a number of measures to improve road safety and to involve all European stakeholders in this policy, not least through their membership of the European Road Safety Charter.
Komission tällä alalla toteuttamissa toimenpiteissä ei kuitenkaan oteta huomioon värisokeiden ongelmia kolmiväristen valojen erottamisessa ja heidän tilanteensa aiheuttamaa vaaraa eurooppalaisten teiden turvallisuudelle.
But the measures taken by the Commission in this area do not cover the problems faced by colour blind people in telling traffic lights apart or the danger they represent in terms of road safety in Europe.
Aikooko komissio tehdä yhteisön tason tutkimuksen yhteistyössä värisokeiden, lääkärien ja tieliikenneturvallisuuden asiantuntijoiden kanssa arvioidakseen, onko mahdollista mukauttaa liikennemerkit ja ‑opasteet ja erityisesti kolmiväriset värisokeiden vammasta johtuvaan tilanteeseen, ja mitkä sen kustannukset ovat?
Does the Commission plan to carry out a study at Community level, in partnership with colour blind people, doctors and road safety experts, with a view to evaluating the feasibility and cost of adapting road signs, particularly traffic lights, to the situation of those afflicted by colour blindness?
Miten komissio aikoo tieliikenneturvallisuutta koskevan politiikkansa puitteissa ottaa huomioon värisokeita koskevan kysymyksen Euroopan tieinfrastruktuurien järjestämisessä ja hallinnoinnissa?
To what extent does the Commission intend to take account of colour blindness, in the context of its road safety policy, in organising and managing road infrastructure in Europe?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5987/2010
Question for written answer E-5987/2010
Aihe: Cávado-joen ekologisen virtaaman suojelu (Portugali)
Subject: Protection of the ecological volume of flow of the Cávado river (Portugal)
Bragan kunnassa sijaitsevan Merelim São Paion paikallishallitus ja monet paikalliset asukkaat toivoisivat, että Cávado-joki saisi virrata vapaasti uomassaan.
The parish council of Merelim São Paio, in the municipality of Braga (Portugal), and also numerous residents, wish to see the Cávado river flowing freely in its bed, as is, besides, stated in the terms of the licence granted to the operating company, Companhia Fabril do Cávado e Hidrocentrais Reunidas, S.A.
Joen vapaaseen virtaamiseen viitataan myös Companhia Fabril do Cávado e Hidrocentrais Reunidas S.A. ‑yritykselle myönnetyssä toimiluvassa.
This company is currently responsible for exploiting the river's waters, which are used for energy production.
Kyseinen yritys käyttää tällä hetkellä joen vettä energian tuotantoon, mutta yritys ei ole varmistanut riittävää virtaamaa, mikä vaarantaa kalojen kulkuväylät, vahingoittaa joen varrella sijaitsevaa paikallishallintoalueen uimarantaa ja joen rantoja sekä aiheuttaa toisinaan tulvia läheisellä asuinalueella.
However, it is not ensuring a sufficient volume of flow, thus jeopardising the passage of fish and causing deterioration of the parish's river beach, damage to the banks and, at times, the flooding of residents' houses.
Mihin lainsäädännöllisiin toimenpiteisiin EU:ssa voidaan ryhtyä jokien ekologisten virtaamien suojelemiseksi, kun jokien vesiä hyödynnetään johonkin käyttötarkoitukseen? 2.
what legislative measures exist at Union level for the safeguarding of rivers' ecological volume in cases where their waters are being exploited; 2.
Mitä tukea voidaan myöntää kyseiselle paikallishallintoalueelle joen rantojen kunnostamisen ja tilanteesta kärsivien asukkaiden tukemiseksi?
what aid could be granted to this parish council for the rehabilitation of the riverbank, as well as to the residents affected?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5988/2010
Question for written answer E-5988/2010
Aihe: Maatalousperäisten polttoaineiden kestävyys ja epäsuorat maankäytön muutokset
Subject: Sustainability of agrofuels and indirect land use change
Komissio julkaisi 10. kesäkuuta 2010 tiedonannon IP/10/711 maatalousperäisten polttoaineiden kestävyysvaatimuksista.
On 10 June 2010 the Commission published its communication on sustainability criteria for agrofuels.
Neuvoteltaessa joulukuussa 2008 uusiutuvaa energiaa koskevasta direktiivistä komissio velvoitettiin tekemään ehdotuksia, joiden avulla voitaisiin ottaa huomioon maatalousperäisten polttoaineiden kaikki ilmastovaikutukset sen välttämiseksi, että ensimmäisen sukupolven maatalousperäisten polttoaineiden käyttö Euroopassa ei johda ilmiöön, jota nimitetään epäsuoraksi maankäytön muutokseksi.
During negotiations on the Renewable Energies Directive in December 2008, the Commission was instructed to make proposals to take into account all climate impacts of agrofuels, in order to prevent a situation where European consumption of first-generation agrofuels leads to what is known as indirect land use change (ILUC).
Unionin asettamien tavoitteiden mukaan maatalousperäisten polttoaineiden avulla päästöjä olisi pystyttävä vähentämään 35 prosenttia öljyyn verrattuna.
According to the objectives set by the Union, agrofuels should make it possible to reduce emissions by 35 % as compared with oil.
Miten neuvosto ja puheenjohtajavaltio Belgia aikovat ottaa huomioon ne kielteiset sivuvaikutukset, joita tästä maatalousperäisten polttoaineiden kehittämistä suosivasta eittämättä kunnianhimoisesta politiikasta aiheutuu epäsuorien maankäytön muutosten myötä?
That being so, how do the Council and the Belgian Presidency propose to take account of the negative externalities — e.g. indirect land use change — of such an ambitious policy to promote the development of agrofuels?
Neuvosto muistuttaa, että uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin Direktiivi 2009/28/EY uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).
The Council recalls that in Article 19(6) of the Renewables Directive Directive 2009/28/EC on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC (OJ L 140, 5.6.2009, p.
19 artiklan 6 kohdassa todetaan seuraavaa:
16). it is specified that:
” Komissio esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa tarkastellaan epäsuorien maankäytön muutosten vaikutusta kasvihuonekaasupäästöihin ja käsitellään tapoja minimoida tämä vaikutus.
‘The Commission shall, by 31 December 2010, submit a report to the European Parliament and to the Council reviewing the impact of indirect land-use change on greenhouse gas emissions and addressing ways to minimise that impact.
Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotus, joka perustuu parhaaseen saatavilla olevaan tieteelliseen näyttöön ja jossa esitetään epäsuorista maankäytön muutoksista johtuvista hiilivarantojen muutoksista aiheutuvien päästöjen osalta konkreettiset menetelmät (…). (…) Euroopan parlamentti ja neuvosto pyrkivät päättämään viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2012 tällaisista komission tekemistä ehdotuksista. ”
The report shall, if appropriate, be accompanied by a proposal, based on the best available scientific evidence, containing a concrete methodology for emissions from carbon stock changes caused by indirect land-use changes (…). (…) The European Parliament and the Council shall endeavour to decide, by 31 December 2012, on any such proposals submitted by the Commission.’
Lisäksi komissio 23 artiklan 5 kohdan f alakohdan nojalla analysoi erityisesti ” epäsuorat maankäytön muutokset suhteessa kaikkiin tuotantoketjuihin ” ja ” tekee tarpeen mukaan korjaavia toimenpide-ehdotuksia ” .
Furthermore, pursuant to Article 23(5)(f), the Commission shall, in particular, analyse ‘indirect land-use changes in relation to all production pathways’ and ‘if appropriate, propose corrective action’.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5989/2010
Question for written answer E-5989/2010
Raportista käy ilmi, että lähes 900 miljoonalla ihmisellä ei nykyään ole puhdasta juomavettä ja että 85 prosenttia likavedestä johdetaan puhdistamatta eteenpäin.
It emerges from this report that nearly 900 million people currently have no access to drinking water and that 85 % of waste water goes untreated.
Yhdysvaltojen kansallisen tiedotustoimiston viimeisimmän maailmantilaa vuonna 2025 koskevan raportin mukaan arviolta 1,4 miljardia 36 eri valtion asukasta saattaa kärsiä juomaveden puutteesta vuonna 2025.
According to the US National Intelligence Council’s latest report ‘Global Trends 2025’, some 1.4 billion people in 36 countries could be short of drinking water by 2025.
Ympäristökeskuksen mukaan maatalouden vaikutus vesivaroihin on merkittävä (24 prosenttia veden kulutuksesta).
The Agency states that the impact of agriculture on water reserves is significant, accounting for 24 % of use.
Esimerkiksi Etelä-Euroopassa maatalouden osuus on 60 prosenttia veden kulutuksesta, ja osuus nousee tietyillä alueilla jopa 80 prosenttiin.
In southern Europe, for example, agriculture accounts for 60 % of the total water extracted, and this figure reaches 80 % in some areas.
Euroopan on parannettava vesivarojen hallintaa.
Europe needs to make progress in the field of water resource management.
Vettä on muistettava käyttää tehokkaammin, ja vesivarojen tuhlausta ja ylenmääräistä kulutusta on vältettävä kehittämällä erityisesti kierrätysmahdollisuuksia.
We need to think about using water more efficiently, and avoid waste and the improper use of reserves by developing recycling capacities in particular.
Missä vaiheessa ovat näin ollen neuvoston ja puheenjohtajavaltio Belgian maatalouden veden kulutuksen optimointia koskevat suunnitelmat?
In the light of the above, what progress has been made by the Council and the Belgian Presidency in their thinking about action to optimise water use in agriculture?
Vesihuolto on todettu yhteisen maatalouspolitiikan ”terveystarkastukseen” liittyvässä neuvoston lainsäädäntötyössä Euroopan maatalouden ensisijaiseksi haasteeksi ja maaseudun kehittämiseen suunnattua EU:n rahoitusta – vesihuolto mukaan luettuna – on lisätty noin kolmella miljardilla eurolla vuoteen 2013 ulottuvana ajanjaksona.
Council legislation in relation to the common agricultural policy ‘Health Check’ has identified water management as a priority challenge faced by European agriculture and has increased EU funding for rural development, including for water management, by approximately EUR 3 billion over the period to 2013.
Neuvoston asetuksen (EY) N:o 74/2009 johdanto-osan 4 kappale.
Recital 4 of Council Regulation (EC) No 74/2009.
Tässä neuvoston asetuksessa määritellään erityisesti erilaiset toimet, joita jäsenvaltioiden on toteutettava osana maaseudun kehittämisohjelmiaan ja joissa vesihuolto on yksi tärkeimmistä painopisteistä.
The aforementioned Council regulation specifically identified types of operations to be carried out by Member States as part of their rural development programmes, with water management a major priority for such operations.
Näitä erilaisia toimia ovat muun muassa: —
These types of operations included: —
vettä säästävät tekniikat, veden varastointi ja vettä säästävät tuotantotekniikat
water-saving technologies, water storage and water-saving production techniques;
jätevedenkäsittelyjärjestelmät maatiloilla, jalostuksessa ja kaupan pitämisessä
installations for waste water treatment on farms and in processing and marketing;
vesienhoitoon liittyvä tiedotus ja tiedonlevitys Neuvoston asetuksen (EY) N:o 74/2009 liite II. .
information and dissemination of knowledge relating to water management Annex II of Council Regulation (EC) No 74/2009. .
Keskustelua yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuuden strategisista kysymyksistä lisätään Belgian puheenjohtajakaudella.
During the Belgian Presidency, discussions on the strategic issues for the future of the CAP will be stepped up.
Euroopan komission laatima tiedonanto yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle marraskuussa.
The European Commission's upcoming Communication on the future of the CAP is to be presented to the European Parliament and to the Council in November.
On todennäköistä, että siinä yhteydessä molempia toimielimiä pyydetään tarkastelemaan viljelijöiden tehtäviä julkisten ympäristöhyödykkeiden tarjoajina vesihuoltoon liittyvät tehtävät mukaan lukien.
It is likely that, in this context, both institutions will be called upon to examine the role farmers have to play in the provision of public goods for the environment, including their role in water management.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5991/2010
Question for written answer E-5991/2010
Alfredo Antoniozzi (PPE) , Gabriele Albertini (PPE) , Roberta Angelilli (PPE) , Paolo Bartolozzi (PPE) , Sergio Berlato (PPE) , Lara Comi (PPE) , Elisabetta Gardini (PPE) , Salvatore Iacolino (PPE) , Giovanni La Via (PPE) , Clemente Mastella (PPE) , Erminia Mazzoni (PPE) , Tiziano Motti (PPE) , Licia Ronzulli (PPE) , Marco Scurria (PPE) ja Salvatore Tatarella (PPE)
Alfredo Antoniozzi (PPE) , Gabriele Albertini (PPE) , Roberta Angelilli (PPE) , Paolo Bartolozzi (PPE) , Sergio Berlato (PPE) , Lara Comi (PPE) , Elisabetta Gardini (PPE) , Salvatore Iacolino (PPE) , Giovanni La Via (PPE) , Clemente Mastella (PPE) , Erminia Mazzoni (PPE) , Tiziano Motti (PPE) , Licia Ronzulli (PPE) , Marco Scurria (PPE) and Salvatore Tatarella (PPE)
Aihe: Suojatun alkuperänimityksen myöntäminen Calabrian lakritsille
Subject: Recognition of denomination of origin of Calabrian liquorice
Calabrian alueen lääkekasvien suojeluyhdistys on jättänyt yli neljä vuotta sitten pyynnön Calabrian lakritsin (Liquirizia di Calabria) suojaamiseksi suojatulla alkuperänimityksellä (SAN) sen ainutlaatuisten ja jäljittelemättömien ominaisuuksien vuoksi.
More than four years ago the Association for the Protection of Herbal Medicines in the Region of Calabria applied for a Protected Denomination of Origin (PDO) for Calabrian liquorice, in view of its unique, non-replicable properties.
Komissio piti esitettyä aineistoa ensi alkuun riittämättömänä ja pyysi siihen täydennyksiä, jotka täsmällisesti toimitettiin.
Initially the Commission considered that the documentation submitted for this purpose was inadequate and requested a series of supplementary documents, which were sent before the deadline.