natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Toiminnasta ei ole kerätty tilastotietoja, ja esimerkiksi simpukanviljelijät, alalla toimivat henkilöt ja vuotuiset tuotantomäärät sisältävä ajantasainen rekisteri puuttuu. —
the absence of statistics on the activity: no up-to-date register exists containing such data as numbers of shellfish farms, numbers of persons employed, annual production volumes, etc.; —
Simpukan ensimyyntihinnat ovat laskeneet, kun joudutaan kilpailemaan kolmansista maista tulevien heikompilaatuisten tuotteiden kanssa. —
falling shellfish prices at the initial point of sale, in the face of competition from lower-quality third-country products; —
Edellä todetun perusteella pyydän Euroopan komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
In view of the above, can the Commission state: 1.
Mitä yhteisön tukea voidaan käyttää Ria Formosan simpukankeruualan tilanteen kohentamiseksi – myös simpukanviljelijöitä, alalla toimivia henkilöitä ja vuotuisia tuotantomääriä koskevan rekisterin perustamiseksi –, kun otetaan huomioon alan pääasialliset ongelmat ja niiden ratkaiseminen? 2.
what Community support could be mobilised for a survey of the state of the shellfish sector in the Ria Formosa area — including an up-to-date register of shellfish farms, persons employed and annual production volumes — with a view to examining the main problems and constraints affecting the sector and seeking solutions; 2.
Mitä yhteisön tukea voidaan käyttää, jotta Ria Formosan mattosimpukkaa ( Ruditapes decussata ) autetaan samaan alkuperätodistus ja alkuperänimitys, mikä nostaisi sen arvoa ja erottelisi sen laatunsa puolesta suhteessa kolmansista maista peräisin oleviin muihin mattosimpukkalajeihin? 3.
what means of Community support could be utilised to secure certification and designation of origin status for the Ria Formosa carpet-shell clam ( Ruditapes decussatus ), with a view to promoting this product's image and differentiating it from other, third-country clam species; 3.
Mitä torjuntatoimenpiteitä voidaan käyttää rinnakkaismarkkinoita vastaan tuotteiden terveellisyyden ja kansanterveyden turvaamiseksi sekä ensimyyntihintojen nostamiseksi?
what measures could be activated to counter the black market, so as to safeguard product health and public health and encourage higher prices at the initial point of sale?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1993/10
WRITTEN QUESTION E-1993/10
Aihe: Tuki alkuperätodistuksen myöntämiseksi Beirinhan kummeliturskalle
Subject: Support for certification of hake from Beirinha (Portugal)
Pienimuotoisella rannikkokalastuksella on ollut aina merkittävä sosioekonominen asema ja paikallisyhteisöjen rakentumiseen liittyvä huomattava vaikutus Olhãon kunnassa (Algarven alue, Portugali).
In the municipality of Olhão, in the Algarve region of Portugal, small-scale coastal fishing has always been an important socioeconomic activity with a major impact on the local community structures.
Kummeliturskan kalastuksella on suuri merkitys Beirinhan alueella ja koko Olhãossa.
In the area of Beirinha on the Olhão coast, the European hake fishery is of major importance.
Kyseessä on korkealaatuinen tuoreena syötävä kala, jota pyydetään valikoivalla ja näin ollen ympäristöystävällisemmällä pohjasiimaa käyttävällä tekniikalla.
This is a high-quality species to be eaten fresh; it is caught by means of a selective and therefore more environment-friendly technique known as ‘bottom-set longlining’.
Paikallisten kalastajayhteisöjen pitkäaikaisena toiveena on ollut Beirinhan kummeliturskan alkuperälle myönnettävä todistus, jonka tarkoituksena olisi tuotteen arvostuksen lisääminen ja eriyttäminen laadun perusteella ja joka voisi osaltaan kasvattaa paikallisten kalastajien tuloja.
The certification of Beirinha hake with a view to promoting this product and differentiating it in terms of quality could contribute to greater financial rewards for the fishermen's efforts, and is a long-standing demand of the local fishing communities.
Mitä yhteisön tukea voidaan käyttää alkuperätodistuksen ja alkuperänimityksen myöntämiseksi Beirinhan kummeliturskalle? 2.
what Community support could be mobilised in support of certification and designation of origin status for Beirinha hake; 2.
Mihin muihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä pienimuotoisesta rannikkokalastuksesta elävien rannikkoyhteisöjen tukemiseksi?
what other measures it will adopt in support of the coastal communities which depend on small-scale and traditional coastal fishing?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1994/10
WRITTEN QUESTION E-1994/10
Aihe: Epäsuotuisten alueiden uudelleen määrittelemiselle asetettavat arviointiperusteet
Subject: Criteria for the reclassification of ‘less favoured areas’
EU:n ehdotusta epäsuotuisten alueiden uudelleen määrittelemisestä koskevaan kysymykseen E‑0117/10 antamassaan vastauksessa komissio totesi, että ”Yhteisen tutkimuskeskuksen suorittamat tutkimukset johtivat ehdotuksen laatimiseen sellaisista maaperää ja ilmastoa koskevista yhteisistä arviointiperusteista, joita voitaisiin käyttää luonnonhaitoista kärsivien alueiden rajaamiseksi (vuoristoalueita lukuun ottamatta).
In reply to Written Question E‑0117/10, on the EU proposal for reclassifying less favoured areas, the Commission stated that ‘Research activities carried out by the Joint Research Centre [had] led to a proposal of common soil and climate criteria (sic) which could support such delimitation of areas with natural handicaps (other than mountain areas).
Nämä arviointiperusteet perustuvat vankkoihin tieteellisiin tietoihin, ja niitä tukevat useat todisteet.
These criteria … [were] based on sound science and backed by a large body of evidence, and they … [were] currently [being] tested by Member States.
Arviointiperusteita testataan parhaillaan jäsenvaltioissa.
Results of these simulations [were] being submitted to the Commission’.
Miten Portugalin tutkimus- ja kehittämistoiminnan julkiset laitokset ja erityisesti valtion laboratoriot ovat osallistuneet edellä mainittuja arviointiperusteita koskevan ehdotuksen valmisteluun?
Did the appropriate Portuguese public R&D institutes, and in particular state laboratories, play any role — and, if so, of what kind — when the proposal specifying the criteria was being drawn up?
Millä tavalla arviointiperusteita testataan jäsenvaltioissa ja mitä Portugalia koskevia kokeiden tuloksia on saatavilla tällä hetkellä?
How are the criteria being tested by Member States, and, as regards the simulations, what results are available so far where Portugal is concerned?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1995/10
WRITTEN QUESTION E-1995/10
Aihe: AIDESEP-järjestön hankkeet Perulle kuuluvassa Amazonin sademetsässä
Subject: AIDESEP projects in the Peruvian Amazon
EU hyväksyi maaliskuussa 2009 Perun sademetsien monietnisen kehittämisjärjestön (AIDESEP), johon kuuluu 1 350 perusyhteisöä, hankkeen ”Alkuperäisasukkaiden aluehallinta ja ekosysteemipalvelut” (GTISE) tavoitteenaan edistää ekosysteemipalveluja kahden miljoonan hehtaarin kokoisella Amazonin sademetsän alueella.
In March 2009, a project of the Interethnic Association for the Development of the Peruvian Rain Forest (AIDESEP), which brings together 1 350 local communities, called ‘Indigenous Territorial Management and Ecosystem Services’ (GTISE), was selected by the EU with a view to promoting ecosystem services over an area of two million hectares in the Amazon.
Miksi tähän hankkeeseen liittyvien sopimusten tekeminen on viivästynyt? 2.
why the project has not yet been formalised; 2.
Milloin komissio aikoo tehdä sopimukset ja milloin ne tulevat voimaan?
when a contract will be signed so that the project can enter into force?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1997/10
WRITTEN QUESTION E-1997/10
Aihe: Täydentävä kysymys kysymykseen E-0524/10 annetun vastauksen johdosta: ”valtavien investointien” määrittäminen
Subject: Follow-up question to the reply to Question E‑0524/10: quantifying ‘massive investments’
Vastauksessaan kysymykseen E-0524/10 komissio toteaa: ”Komissio ei ole saanut mitään konkreettisia tietoja espanjalaisen raideleveyden sovittamisesta eurooppalaiseen raideleveyteen Välimeren käytävää varten aiheutuvista kustannuksista.”
In its reply to Question E‑0524/10 the Commission states that it has ‘not received any specific information as regards the cost of adapting the Spanish gauge to the “European” gauge for the Mediterranean corridor’.
Uusi suurnopeusrata Tarragonan, Barcelonan, Gironan ja Perpignanin välillä vapauttaa paljon matkustajaliikennettä nykyisiltä perinteisiltä rautatielinjoilta.
The new AVE high-speed rail line linking Tarragona, Barcelona, Girona and Perpignan will free up a great deal of passenger traffic from the existing conventional rail lines.
Mikäli Välimeren käytävän FERRMED-hanke voi Katalonian osalta hyödyntää monia jo olemassa olevia rautatielinjojen osuuksia ja tämän ansiosta on tarpeen rakentaa vain kolmas raide kansainvälisen raideleveyden liikenteen sovittamiseksi Pyreneiden niemimaan raideleveyteen, katsooko komissio edelleen, että hanke edellyttää ”valtavia investointeja”?
Since the Ferrmed Mediterranean corridor project will be able to make use of many sections of currently existing track in Catalonia — all that would need to be done is to add a third rail to ensure compatibility with ‘European gauge’ and enable international trains to run on the network —, does the Commission still believe that this would require ‘massive investments’?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1998/10
WRITTEN QUESTION E-1998/10
Aihe: Täydentävä kysymys espanjalaisen raideleveyden sovittamisesta eurooppalaiseen raideleveyteen Välimeren käytävää varten aiheutuvista kustannuksista esitettyyn kysymykseen E‑0524/10 annetun vastauksen johdosta
Subject: Follow-up question to the reply to Question E‑0524/10: Cost of adapting the Spanish gauge to the ‘European’ gauge for the Mediterranean corridor
Vastauksessaan kysymykseen E-0524/10 , joka koski espanjalaisen raideleveyden sovittamisesta eurooppalaiseen raideleveyteen Välimeren käytävää varten aiheutuvia kustannuksia verrattuina ensisijaiseen hankkeeseen 16 liittyvän pitkän matkan tunnelin rakennuskustannuksiin, komissio toteaa, ettei se ole saanut mitään konkreettisia tietoja espanjalaisen raideleveyden sovittamisesta eurooppalaiseen raideleveyteen Välimeren käytävää varten aiheutuvista kustannuksista.
In its reply to Question E‑0524/10 on the cost of adapting the Spanish gauge to the ‘European’ gauge for the Mediterranean corridor, compared with the cost of building the long-distance tunnel associated with Priority Project 16, the Commission states that it has ‘not received any specific information as regards the cost of adapting the Spanish gauge to the “European” gauge for the Mediterranean corridor’.
Komissio myöntää kuitenkin, että täysin yhteentoimivan Välimeren käytävän toteuttamista suunnitellaan ensisijaisissa hankkeissa 3 ja 19.
The Commission did however recognise that ‘the implementation of a fully interoperable Mediterranean corridor … is foreseen by Priority Projects (PP) Nos 3 and 19’.
TEN-T-politiikan kattavan uudelleentarkastelun yhteydessä, jonka päätavoitteena on määrittää Euroopan laajuisen liikenneverkon ydinverkko ja jossa sovelletaan järkiperäistä ja avointa strategista suunnittelumenettelyä, luulisin komission jo suunnitelleen ja toteuttaneen perusteellisia tutkimuksia Välimeren käytävän ja kaikkien muidenkin harkittavana olevien uusien hankkeiden makrotaloudellisista vaikutuksista voidakseen määrittää parhaat konkreettiset ehdotukset, jotta tämän tavaraliikenteen rautatieverkon tehokkuus ja taloudellisuus voidaan maksimoida talouskasvua varten.
In the context of the thorough review of TEN-T policy, with a focus on identifying a future TEN-T core network, by means of a ‘rational, transparent strategical planning methodology’, I would imagine that the Commission has already planned and carried out exhaustive macroeconomic impact studies of the Mediterranean corridor, as it does for all new projects under consideration, so as to ascertain the proposals most likely to maximise the efficiency and effectiveness of this goods transport network and thereby boost economic growth.
Voisiko komissio edellä esitetyn valossa lähettää ja esitellä meille näiden tutkimusten tulokset sekä niissä käytetyt metodit?
In view of the above, could the Commission present the results of such studies and the methodology used to carry them out?
Ellei komissio vielä ole tehnyt tällaisia makrotaloudellisia tutkimuksia, milloin se aikoo tehdä ne?
If the Commission has not carried out any macroeconomic studies, when does it intend to do so?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1999/10
WRITTEN QUESTION E-1999/10
Aihe: Kolmansien maiden kanssa tehdyt vapaakauppasopimukset Etelä-Korean kanssa äskettäin tehty sopimus mukaan luettuna
Subject: Free trade agreements with third countries such as the recent agreement with South Korea
Lissabonin sopimuksessa mainitaan monta kertaa Euroopan unioni ”sosiaalisena markkinataloutena”.
The Lisbon treaty frequently refers to the EU as a ‘social market economy’.
Tärkeimmät eurooppalaiset autonvalmistajat ovat tuoneet esille, että kolmansien maiden kanssa tehtävien vapaakauppasopimusten, jollainen on esimerkiksi Etelä-Korean kanssa äskettäin tehty sopimus, yleistyminen voisi vahingoittaa vakavasti eurooppalaista autoteollisuutta.
The numerous free trade agreements the EU has concluded with third countries, such as the recent agreement with South Korea, could, according to Europe’s leading car manufacturers, have severe consequences for the continent’s automobile industry.
Strasbourgissa parlamentin täysistunnossa viime helmikuussa käydyssä keskustelussa keskityttiin itse asiassa lähinnä verotuksellisiin kysymyksiin (tullimaksujen poistamista koskevan lausekkeen (Duty Drawback clause) mahdollinen kielteinen vaikutus), mutta sitä ei mainittu juuri lainkaan, että Etelä-Koreassa tuotettujen autojen kilpailukyky perustuu merkittäviltä osin siihen, että kyseisen maan työntekijöiden työolosuhteita ja sosiaalisia olosuhteita koskevia vähimmäisvaatimuksia ei täytetä toisin kuin eurooppalaisessa teollisuudessa.
The parliamentary debate at the Strasbourg plenary session in February of this year focused essentially on tax issues (the possible negative impact of the duty draw-back clause), but hardly touched upon the fact that competitiveness of cars manufactured in South Korea is largely dependent on the lack of regulation on minimum social and labour conditions for its workers, in contrast to the European industry.
Etelä-Koreassa ei ole ammattiyhdistysvapautta eikä lakko-oikeutta ja eurooppalaisten ammattiyhdistysten ilmoitusten mukaan useisiin ammattiyhdistysjohtajiin on käyty käsiksi ja heitä on jopa surmattu.
South Korean workers do not have the right to join unions or go on strike and, as European trade unions have pointed out, many South Korean trade union leaders have been brutalised or even murdered.
Eikö neuvosto katso, että työolosuhteita ja sosiaalisia olosuhteita koskevien vähimmäisvaatimusten jättäminen huomiotta kolmansien maiden kanssa tehtävissä vapaakauppasopimuksissa voi pitkällä aikavälillä vaarantaa Euroopan unionin ”sosiaalisen markkinatalouden”?
Does the Council not think that stipulations on minimum social and labour conditions are lacking from free trade agreements with third countries, which could jeopardise the EU’s social market economy over the long term?
Eikö näiltä kolmansilta mailta olisi edellytettävä sosiaalisia olosuhteita ja työolosuhteita koskevien vähimmäisvaatimusten täyttämistä olennaisena osana reilua kauppaa?
Should these third countries not be required to impose minimum social and labour conditions as an integral part of fair trade?
Neuvosto totesi 13. marraskuuta 2006 annetun komission tiedonannon ”Globaali Eurooppa kilpailijana maailmassa” pohjalta annetuissa päätelmissään, että kauppapolitiikka voi edesauttaa merkittävästi kasvua ja työllisyyttä, ja sitä on sen vuoksi pidettävä Euroopan kilpailukykypolitiikan keskeisenä tekijänä.
The Council, in its conclusions following the Commission's Communication of 13 November 2006, ‘Global Europe: Competing in the World’, stated that trade policy can make a significant contribution to growth and jobs, and must therefore be considered an essential element of a European policy on competitiveness.
Lisäksi siinä todettiin viitattaessa kriteereihin, jotka WTO:n kanssa yhteensopivien uudentyyppisten vapaakauppasopimusten (Korean kanssa tehty sopimus mukaan luettuna) olisi täytettävä, että ” Sopimuksiin, joiden olisi oltava osa EU:n suhteita sen kumppaneihin koskevaa johdonmukaista kehystä, olisi kuuluttava pitkälle menevä palvelujen ja investointien vapauttaminen, ja niissä olisi korostettava erityisesti tullien ulkopuolisten esteiden poistamista ja sääntelykysymyksiä .
It also noted, when referring to the criteria that the new generation of WTO-compatible Free Trade Agreements (FTAs) (including the agreement with Korea) should fulfil, that ‘The agreements, which should be part of a coherent framework of the EU's relations with each partner, should include far-reaching liberalisation of services and investment and should place special emphasis on the elimination of non-tariff barriers and on regulatory issues.
Meidän on toimittava yhdessä kauppakumppaniemme kanssa yhteiskunnallisten ja ympäristöstandardien parantamiseksi. ”
We must work together with our trading partners to improve social and environmental standards’.
Tältä osin uudentyyppisten vapaakauppasopimusten tavoitteena on laatia tarvittaessa lisäsääntöjä sisällyttämällä niihin erillinen kestävää kehitystä koskeva luku.
In this context, the new generation of FTAs aims at developing further disciplines as appropriate, through the inclusion of a substantive sustainable development chapter, containing provisions that are conducive to our negotiating partners making concrete labour and environment commitments, ensuring civil society involvement and public participation, putting in place institutional mechanisms allowing public recourse to independent and impartial groups of experts, etc.
Se sisältäisi määräyksiä, joissa neuvottelukumppaneita kannustetaan tekemään konkreettisia, työvoimaa ja ympäristöä koskevia sitoumuksia, varmistamaan kansalaisyhteiskunnan ja yleisön osallistuminen, soveltamaan institutionaalisia järjestelyjä, joiden avulla yleisöllä on mahdollisuus käyttää riippumattomien ja puolueettomien asiantuntijoiden palveluja jne. Hiljattain Etelä-Korean kanssa tehdyn sopimuksen osalta komissio toimitti 9. huhtikuuta 2010 viralliset ehdotuksensa neuvoston päätöksiksi, jotka koskevat sopimuksen allekirjoittamista ja väliaikaista soveltamista 8523/10. sekä sopimuksen tekemistä 8502/10. ja joita toimivaltaiset neuvoston elimet parhaillaan tarkastelevat.
As regards the case of the recent agreement with South Korea in particular, on 9 April 2010 the Commission submitted its formal proposals for a decision by the Council, to sign and provisionally apply the agreement 8523/10. and to conclude the agreement 8502/10. , which are at present under examination in the competent Council bodies.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2000/10
WRITTEN QUESTION E-2000/10
esittäjä(t): Karl-Heinz Florenz (PPE) ja Christa Klaß (PPE)
by Karl-Heinz Florenz (PPE) and Christa Klaß (PPE)
Aihe: Maatalouden sisällyttäminen EU:n tulevaan ilmastonsuojelupolitiikkaan
Subject: Inclusion of agriculture in a future EU climate policy
Mietinnössä ”2050: Tulevaisuus alkaa tänään – EU:n tulevaa yhdennettyä ilmastonsuojelupolitiikkaa koskevia suosituksia” ( P6_TA(2009)0042 ) parlamentti kehotti komissiota ilman ennakkokäsitystä tutkimaan mahdollisuutta sisällyttää maatalous tulevaan integroituun eurooppalaiseen ilmastonsuojelupolitiikkaan ja laatia tämän alan kasvihuonekaasupäästöille metaani ja typpioksidi mukaan lukien vähentämistavoitteet, joissa otetaan huomioon kaikki jo käytettävissä oleva päästöjen vähentämispotentiaali.
In its report on ‘2050: The future begins today — Recommendations for the EU's future integrated policy on climate change’ ( P6_TA(2009)0042 ), Parliament called on the Commission to consider, without prejudging the outcome, the explicit inclusion of agriculture in a future integrated European climate policy and the elaboration of reduction targets for the emission of greenhouse gases, including methane and nitrous oxide, from the agriculture sector, exploiting all existing potential.
Samalla parlamentti selvitti, että maatalous yhtäältä tuottaa kasvihuonekaasupäästöjä, mutta toisaalta se vaikuttaa myönteisesti kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen, ja lisäksi maatalous kärsii suoraan ilmastonmuutoksen kielteisistä vaikutuksista.
At the same time, Parliament made it clear that although agriculture was an emitter of greenhouse gases it also contributed positively to the reduction of greenhouse gas emissions and suffered directly from the negative effects of climate change.
Ympäristövaliokunnan kuulemisen aikana komission jäsen Hedegaard totesi useaan otteeseen, että myös maatalouden on osaltaan edistettävä ilmastonsuojelua.
During her hearing in the Committee on the Environment, Commissioner Hedegaard stated several times that agriculture also had to help combat climate change.
Hän viittasi erityisiin tanskalaisiin aloitteisiin ja totesi, että ilmastonäkökohdat on järjestelmällisesti sisällytettävä maatalouden (maatalouspolitiikan) uudistukseen.
She referred to specific Danish initiatives and stated that climate considerations should systematically be brought into the reform of agriculture (policy).
Komission jäsen Hedegaard ilmoitti haluavansa tavoitella ”vihreämpää maataloutta”, tiiviissä yhteistyössä muiden komission jäsenten kanssa.
Commissioner Hedegaard indicated that she wanted to promote ‘greener agriculture’ in close cooperation with her fellow Commissioners.
Mitä aloitteita komissio suunnittelee maatalouden/ilmastonsuojelun alalla?
What initiatives is the Commission planning in the field of agriculture/climate change?
Onko jo tutkittu, miten maatalouden sisällyttäminen integroituun eurooppalaiseen ilmastonsuojelupolitiikkaan on mahdollista?
Has the Commission already examined to what extent it is possible to include agriculture in an integrated EU policy on climate change?
Jos sitä ei ole tutkittu: Onko tällaista tutkimusta suunniteltu?
If not, are there plans to do so?
Jos sitä on tutkittu: Milloin tämä tutkimus on valmis?
If so, when will this assessment be completed?
Kuka sen tekee?
Who will carry it out?
Millainen on menettelytapa?
What is the procedure?
Miten ympäristö- ja maatalousasioista vastaavat komission jäsenet tekevät asiassa yhteistyötä?
How will cooperation in this field proceed with the Members of the Commission responsible for the environment and agriculture?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2001/10
WRITTEN QUESTION E-2001/10
Koska kyseinen komission jäsen ei ole antanut mitään selkeää vastausta (27.1.2010 mennessä) esitän samat kysymykset uudelle komission jäsenelle Štefan Fülelle ja pyydän häntä ilmoittamaan selkeästi, mitä asialle tehdään.
Given that he failed to provide clear answers (27 January 2010) I address the same questions to the new Commissioner, Mr Štefan Füle and wish to know clearly what he intends to do about this matter.
Muistutan uutta komission jäsentä seuraavista seikoista: miehitysjoukot kaiversivat kyseisen lipun 1980-luvulla Pentadaktylos-vuoren kylkeen niin kutsutussa Pohjois-Kyproksen turkkilaisessa tasavallassa.
I remind the Commissioner of the following: this flag was marked out by the occupying authorities on the slopes of Mount Pentadaktylos in the pseudo-republic of Northern Cyprus in the 1980s.
Se valaistiin Kreikan kansallispäivänä 28. lokakuuta 2003.
On 28 October 2003, the Greek national day, the flag was lit up.
Tämän lipun päätavoitteena oli, että se nähdään kaikkialla.
The principal objective of this flag is that it should be as visible as possible.
Guinnessin ennätysten kirjassa mainittiin, että 425 metriä leveä ja 250 metriä korkea lippu on maailman suurin.
425 metres wide and 250 metres high, the flag in question is in the Guinness Book of Records as the largest flag in the world.
Joukko turkkilaisasiantuntijoita tulee Kyprokseen säännöllisesti huoltamaan lippua kemiallisilla erikoismaaleilla.
Special teams are regularly brought over to Cyprus from Turkey to maintain it, using special chemical dyes.
Voisiko komissio näin ollen vastata seuraaviin täydentäviin kysymyksiin: 1.
In view of the above will the Commission say: 1.