natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eläinsuojelujärjestöt ovat kertoneet, että turkkilaisessa Beykozin kunnassa, joka on myös Ruhrin alueella sijaitsevan Müllheimin kaupungin ystävyyskaupunki, villinä eläviä kulkukoiria ei ainoastaan vangita ja sijoiteta kaupungin eläinsuojaan vaan niitä myös tapetaan joukoittain niin, että niiden annetaan kuolla kauhealla tavalla laiminlyömällä niitä menettelyllä, joka on eläinten kidutusta.
Animal welfare organisations report that the Turkish municipality of Beykoz, which is twinned with Mülheim/Ruhr, not only captures feral street dogs and impounds them in its animal home, but also kills them there in large numbers or, through neglect, allows them to die a cruel and dreadful death.
Jokin aika sitten eläimille lakattiin antamasta vettä ja ruokaa ja paikalliset viranomaiset kielsivät eläinsuojelijoilta pääsyn kyseiseen eläinsuojaan.
The animals have reportedly not been fed or watered for some time, and animal welfarists are being refused access to the home by the local authorities.
Pyydän komissiolta asian selvittämiseksi vastauksia seuraaviin kysymyksiin: 1.
To clarify the situation, the Commission is asked to answer the following questions: 1.
Saako Turkki varoja EU:n talousarviosta eläinsuojelutoimenpiteiden toteuttamiseksi? 3.
Does Turkey receive EU budget funds for animal welfare measures? 3.
Jos Turkki saa varoja, tietääkö komissio, miten niitä käytetään? 4.
If so, does the Commission know how the funds are being used? 4.
Suunnitteleeko komissio toimenpiteisiin ryhtymistä eläinten suojelun parantamiseksi Turkissa?
Is the Commission planning to take suitable action to improve animal welfare in Turkey?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3775/08
WRITTEN QUESTION E-3775/08
Aihe: Suora ja välillinen teollisuuden lobbaus torjunta-aineita koskevassa lainsäädännössä ja tehoaineiden tarkastaminen
Subject: Direct and indirect industry lobbying in connection with pesticide legislation and active-substance screening
Ilmoitin kirjallisissa kysymyksissäni P-5835/06 , P-1416/07 ja E‑2575/08 komissiolle ongelmasta, joka koskee sitä, että yrityksistä ja yhdistyksistä tulevat yksityissektorin edustajat työskentelevät Euroopan komissiossa lakialoitteiden parissa kansallisina asiantuntijoina.
My Written Questions P‑5835/06, P‑1416/07 and E‑2575/08 have drawn the Commission's attention to the problem of representatives of the private sector — firms and associations — working on legislative initiatives as seconded national experts at the Commission.
Komission oli myönnettävä, että viime vuonna eri yksiköissä työskenteli ainakin 34 kyseistä ”vuokravirkamiestä”.
The Commission has had to concede that, last year, there were at least 34 such ‘temporary’ officials in various departments.
Nämä henkilöt olivat Euroopan komissiossa työskennellessään edelleen yksityissektorin palveluksessa.
The individuals concerned continued to be paid by their private-sector employer while working at the Commission.
Ovatko yksityissektorin edustajat (esimerkiksi asianomaiset Baijerissa sijaitsevan BASF-yhtiön kaltaiset tuotantofirmat ja myös maatalousjärjestöt) työskennelleet kansallisina asiantuntijoina näiden kahden lakialoitteen parissa ennen niiden julkistamista?
Before these two items of draft legislation were published, were private-sector representatives (e.g. from manufacturers concerned, such as BASF or Bayer, but also from agricultural associations) involved in work on the proposals as national experts at the Commission?
Jos ovat työskennelleet, mikä heidän toimenkuvansa oli ja missä muodossa he työskentelivät?
If so, in what capacity and in what form?
Kasvinsuojeluaineita ja niiden jäämiä käsittelevä EFSAn paneeli antaa myös aiheesta lausuntoja, jotka kattavat esimerkiksi torjunta-aineiden perimmäiset vaarat ja tieteelliset analyysimenetelmät.
The Panel on Plant Protection Products and their Residues (PPR) also issues opinions on basic risks relating to pesticides and on scientific analytical methods.
Onko komissiolla tietoja siitä, onko kyseisen paneelin tutkijoilla suoria tai välillisiä intressejä torjunta-aineiden alalla ja maatalousalalla?
Does the Commission have information as to whether PPR scientists have direct or indirect interests in the pesticides or farming sector?
Onko ollut tapauksia, joissa paneelin jäsenet eivät ole voineet osallistua analyysin tekoon eturistiriidan vuoksi?
Have there been cases of conflict of interest where, accordingly, panel members have not been involved in an analysis?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3776/08
WRITTEN QUESTION E-3776/08
Aihe: Mikrobiologiset vaatimukset, jotka koskevat erillisistä juomavesiautomaateista saatavaa vettä
Subject: Microbiological requirements for water from freestanding water coolers
Viime vuoden aikana Saksassa tehtiin useita tutkimuksia niin kutsutuista watercooler-juomavesiautomaateista.
Within the last few years, a number of studies have been carried out in Germany into water coolers.
Tutkimuksissa kiinnitettiin erityisesti huomiota juomavesi-automaattien hygieenisyyteen ja niiden sisältämän veden laatuun.
Investigations have focused inter alia on water cooler hygiene and on the quality of the water dispensed.
Tutkimusten tuloksissa osoitettiin, että lukuisten juomavesiautomaattien vesi sisälsi huolestuttavan korkeita bakteerimääriä ja osin jopa tauteja aiheuttavia itiöitä.
Many water coolers have been found to contain alarmingly high concentrations of bacteria, with the presence of pathogenic germs even being established in some cases.
Automaateista saadun veden sisältämät bakteerimäärät, jotka osoitettiin tutkimuksissa, aiheuttavat vaaran sairaiden henkilöiden, lasten ja vanhempien henkilöiden terveydelle.
Contamination of the coolers' drinking water, established in the studies, represents a health hazard for people who are ill, for children and for the elderly in particular — a hazard which should not be underestimated, given that such devices are increasingly being installed in hospitals, doctors' surgeries, pharmacies and public buildings.
Kyseistä vaaraa ei saa aliarvioida, kun otetaan huomioon, että näitä laitteita käytetään runsaasti sairaaloissa, lääkärin vastaanottotiloissa, apteekeissa ja virallisissa toimitiloissa.
Unlike for mains-fed dispensers, there is a regulatory loophole affecting freestanding water coolers: water in freestanding coolers must comply with hygiene rules only when the bottle is filled, but not when water is dispensed.
Vesijohtoverkkoon kytkettyihin automaatteihin verrattuna sääntely on erillisten juomavesiautomaattien osalta puutteellista.
Since, in some cases, bottles remain ‘open’ for quite some time, the water will gradually become contaminated, with, in some instances, harmful effects on health.
Juomavesiautomaateista saadun veden on täytettävä hygieniamääräykset vain säiliöiden täyttämisajankohtana, eikä enää silloin, kun käyttäjä saa veden.
For mains-fed coolers, in contrast, hygiene rules apply when the water is dispensed.
Onko komissiolla tietoja erillisten juomavesiautomaattien puutteellisesta hygieniasta?
Does the Commission have knowledge about hygiene failings of freestanding water coolers?
Jos sillä on tietoja, miten se arvioi kyseisiä tietoja?
If so, what is its assessment of them?
Jos sillä ei ole tietoja, suunnitteleeko se toteuttavansa tutkimuksia tulevaisuudessa?
If not, are there plans to conduct investigations in future?
Katsooko komissio, että juomavesiautomaateista saadun veden laadusta säädetään jo kattavasti EU:n lainsäädännössä?
Does the Commission think that the quality of water provided by water coolers is already sufficiently regulated by EU legislation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3777/08
WRITTEN QUESTION E-3777/08
Aihe: Tiedustelu bisfenoli-A-aineen turvallisuudesta
Subject: Follow-up question on safety concerning bisphenol A
Miten komissio arvioi EFSAn vastausta?
What is the Commission's assessment of the EFSA response?
Miten komissio on varmistanut, että EFSAn vastaus on tieteellisesti pätevä?
How has the Commission satisfied itself that the EFSA response is scientifically correct?
Miten komissio aikoo tarkastaa EFSAn vastauksen?
How is the Commission verifying the EFSA response?
Komissio on kertonut, että raja-arvojen määrittämisen osalta voitiin ottaa huomioon ainoastaan sellaiset tutkimukset, jotka on toteutettu yleisesti hyväksyttyjen sopimusten ja hyvän laboratoriokäytännön suuntaviivojen mukaisesti.
The Commission has stated that, when the limit value was set, only those studies performed according to recognised protocols and to guidelines on good laboratory practice (GLP) could be considered.
EFSA selvittää 22. helmikuuta 2008 antamassa kirjallisessa vastauksessaan, että arviointi perustuu 200 tutkimukseen ja julkaisuun, jotka tarkastettiin.
In its written reply of 22 February 2008, the EFSA explained that the evaluation was based on 200 verified studies and publications.
Tämän määrän yhteydessä on kuitenkin epäselvää, kuinka montaa kyseisistä tutkimuksista ja julkaisuista ei lopulta käytetty yleisesti hyväksyttyjä sopimuksia ja hyvän laboratoriokäytännön suuntaviivoja koskevien perusteiden vuoksi.
Given that figure, however, it is not clear how many of them, on the basis of the ‘recognised protocols’ and GLP criteria, were ultimately not cited.
Eikö pidä paikkaansa, että Rochelle Tylin tutkimus oli ratkaiseva ja lopullinen tutkimus, jonka ansiosta raja-arvoja muutettiin?
Is it not the case that Rochelle Tyl's study was the crucial study on modifying the limit value?
Ymmärtääkö komissio EFSAn päätöksen ja voiko se perustella sitä?
Can the Commission appreciate why the EFSA decision was taken?
Miten komissio arvioi sitä, että Kanada suhtautuu ensimmäisenä valtiona vakavasti bisfenoli-A-aineeseen liittyvään vaarana ja harkitsee aineen kieltämistä?
How does the Commission view the fact that Canada is the first country to take the danger posed by bisphenol A seriously and is considering a ban?
Onko komissio sitä mieltä, että Kanada perustelee kyseistä kieltoa epätieteellisin perustein?
Does the Commission think that Canada would introduce a ban on the basis of unscientific findings?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3778/08
WRITTEN QUESTION E-3778/08
Aihe: Saarbrückenin lentoaseman luvattomat lentoliikennetuet
Subject: Unauthorised air transport subsidies for Saarbrücken Airport
Saarlandin osavaltion omistamassa liikenneholding-yhtiössä on yhdistetty Saarbrückenin lentoaseman omistusyhtiö ja Saarlandin satamayhtiö.
The publicly owned ‘Verkehrsholding Saarland’ holding company is the parent of ‘Flughafen Saarbrücken Besitzgesellschaft’, which owns Saarbrücken Airport, and ‘Hafenbetriebe Saarland’, which is the port operator, in the German state of Saarland.
Saarlandin osavaltion vuoden 2008 talousarviossa on merkitty 11 miljoonaa euroa ”pääomasijoitukseksi Saarlandin liikenneholding-yhtiöön”.
The 2008 Saarland government budget contains EUR 11 million as a capital injection for ‘Verkehrsholding Saarland’.
Käyttötarkoituksena kyseiselle rahamäärälle on ”lentoaseman omistusyhtiön pääoman kattaminen”.
Its stated purpose is to provide capital cover for the airport owner.
Yksi prosentti kuuluu suoraan Saarlandille.
One percent is held directly by the state of Saarland.
Liikenneholding-yhtiö, Saarbrückenin lentoaseman omistusyhtiö ja toiminnasta vastaava yhtiö on sidottu yhteen voitonsiirtoa koskevilla sopimuksilla.
The holding company, the airport owner and the airport operator are interlinked by profit transfer agreements.
Kyseistä talousarviovarojen siirtoa ei kuitenkaan sanota missään avoimesti, ja sen tarkoituksena on ilmeisesti tukea peitellysti ja jatkuvasti vähäisten matkustajamäärien takia kannattamatonta toiminnasta vastaavaa yhtiötä.
No disclosure is made, anywhere, of this shifting of budget funds, however, the purpose of which is evidently to provide a concealed, permanent subsidy for the airport operator, which, because passenger numbers are too low, is uneconomic.
Onko komissiolla tietoja tästä kiertoteitse toteutetusta rahoituksesta?
Does the Commission have knowledge about this roundabout financing arrangement?
Katsooko komissio, että tämä käytäntö on yhdenmukainen EU:n tukidirektiivien ja yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa?
Does the Commission regard this practice as compatible with the EU directives on subsidies and Community competition law?
Katsooko komissio, että etuuksia koskeva käytäntö vääristää kilpailua?
Does the Commission not think that this constitutes preferential treatment which is distorting competition?
Onko EU:n lainsäädännön mukaista tukea lentoaseman toimintaa?
Is it permissible under EC law to subsidise the running of an airport?
Tunteeko komissio maksutaulukon?
Is the Commission aware of the schedule of charges?
Katsooko komissio, että julkisia varoja käytetään kiertoteitse epärehellisen kilpailuedun luomiseksi Saarbrückenin lentoasemalle?
Does the Commission not take the view that, in this instance, public monies are being used indirectly to give Saarbrücken Airport an unfair competitive advantage?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3779/08
WRITTEN QUESTION E-3779/08
Aihe: Georgsmarienhütten terästehtaan laiton tukeminen
Subject: Illegal subsidies for the Georgsmarienhütte steelworks
Onko totta, että Niedersachsenin osavaltio ei maksanut 1,9 miljoonaa euroa Osnabrückin kaupungin ja Georgsmarienhütten terästehtaan maanvaihdon yhteydessä, vaan lehtitiedot pitävät paikkansa, ja maksut suoritettiin Georgsmarienhütten kaupungille jotta se ostaisi terästehtaan alueet, joiden 15 miljoonan Saksan markan hinta oli aivan liian korkea, ja ostolla ennemminkin tuettiin terästehtaan investointia valokaariuuniin?
Is it true that the EUR 1.9 million payment by the state of Lower Saxony was not made in connection with an exchange of land between the city of Osnabrück and the Georgsmarienhütte steelworks, but, rather, that, as correctly reported in the press, the payment was made to the town of Georgsmarienhütte in order to cushion the effect of its purchase of derelict parts of the steelworks site, for the far too high a price of some DM 15 million, the intention being, on the contrary, was intended to make it easier for the steelworks to invest in an electric furnace?
Jos on, oliko luvallista, että Niedersachsenin osavaltio maksoi Georgsmarienhütten kaupungille 1,9 miljoonaa euroa
If so, was Lower Saxony's EUR 1.9 million payment to the town of Georgsmarienhütte permissible?
Onko luvallista, että Osnabrückin piirikunta maksaa neljä 500 000 euron erää Georgsmarienhütten kaupungille samaan tarkoitukseen kuin 1 kohdassa, ja mitä päätelmiä komissio siitä mahdollisesti tekee?
Is the payment of four EUR 500 000 instalments by the district of Osnabrück to the town of Georgsmarienhütte for the same purpose as described in question 1 permissible, and what conclusions, if any, will the Commission draw from this?
Millaiset ehdot on lehdistön vuonna 2003 raportoimalla maanvaihdolla Georgsmarienhütte GmbH:n terästehtaan holding-yhtiön ja Georgsmarienhütten kaupungin välillä, ja miten pitkälle se vastaa EU:n lainsäädäntöä?
What are the terms of an exchange of land, on which there were press reports in 2003, between the steelworks holding company Georgsmarienhütte GmbH and the town of Georgsmarienhütte, and to what extent are they in keeping with EC law?
Miten paljon komissio on saanut tietoa 4.1.2005 antamansa vastauksen jälkeen mahdollisista uusista laittomista tuista Georgsmarienhütten terästehtaan tai sen holding-yhtiön yhteydessä?
To what extent, since its answer of 4 January 2005, has the Commission looked into, or is still looking into, possible further illegal subsidies in connection with the Georgsmarienhütte steelworks and/or its holding company?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3780/08
WRITTEN QUESTION E-3780/08
Aihe: Matkapuhelinten säteilystä aiheutuvat terveysriskit
Subject: Health hazard from mobile phone radiation
Suosituksen 1999/519/EY EYVL 199, 30.7.1999, s. 59 .
Recital 4 of Recommendation 1999/519/EC OJ L 199, 30.7.1999, p.
4 artiklassa todetaan, että ”on erittäin tärkeää suojella yhteisön väestöä tutkimuksissa osoitetuilta terveyshaitoilta, joita voi aiheutua altistumisesta sähkömagneettisille kentille”.
59. states that it is ‘imperative to protect members of the general public within the Community against established adverse health effects … as a consequence of exposure to electromagnetic fields’.
19 artiklassa viitataan siihen, että EU:n jäsenvaltiot panevat merkille tieteellisen tietämyksen kehityksen kansalaisten suojelemiseksi ottaen huomioon varotoimenpiteisiin liittyvät näkökohdat.
Recital 19 points out that the Member States should take note of progress made in scientific knowledge so as to protect the public, taking into account the aspect of precaution.
Tuoreessa tutkimuksessa on käynyt ilmi, että matkapuhelimen käyttö yli kymmenen vuodenajan voi lisätä aivokasvaimen riskin kaksinkertaiseksi.
A study has now found that using mobile phones for 10 or more years may double the risk of a brain tumour.
Sähkömagneettinen säteily voi aiheuttaa muun muassa veri-aivo-esteen avautumisen, immuunijärjestelmän häiriön ja geeniaktiivisuuden muutoksen.
Electromagnetic (EM) radiation may inter alia also cause an opening in the blood-brain barrier, disruption to the immune system and changes in gene activity.
Mitä komissio tekee suojellakseen eurooppalaisia matkapuhelinten säteilyn terveysvaaroilta?
What is the Commission doing to protect Europeans against health hazards from mobile phone EM radiation?
Suunnitteleeko komissio sähkömagneettisen säteilyn raja-arvojen tiukentamista?
Is the Commission planning to make EM radiation limit values more stringent?
Miten raja-arvojen määrittelyssä otetaan huomioon lasten altistuminen sähkömagneettiselle säteilylle?
When limit values are set, what account is taken of children's exposure to EM radiation?
Suunnitteleeko komissio erityistoimia, kuten esimerkiksi tiedotuskampanjoita lasten suojelemiseksi matkapuhelinten säteilyltä?
Is the Commission planning special measures such as, for instance, information campaigns to protect children against mobile phone radiation?
Jos suunnittelee, millaisia toimenpiteitä on suunniteltu ja milloin ne toteutetaan?
If so, what measures are planned and when are they to be taken?
Jos ei suunnittele, miksi ei?
If not, why not?
Suositteleeko komissio matkapuhelinten kieltämistä kouluissa?
Does the Commission advocate a ban on mobile phones in schools?
Suositteleeko komissio sitä, että lapset käyttävät kuuloketta, sen sijaan että pitävät matkapuhelinta korvassa kiinni?
Is the Commission in favour of children wearing headsets instead of holding mobile phones directly to their ears?
Onko komissiolla tutkimustuloksia matkapuhelinten säteilyn kielteisistä terveysvaikutuksista lapsiin?
Does the Commission have research findings about adverse effects of mobile phone radiation on children's health?
Jos ei ole, aikooko komissio tukea asiaa koskevaa tutkimusta?
If not, is the Commission planning to encourage targeted research in this field?
Toteuttaako komissio sellaisia toimia, joilla matkapuhelinvalmistajat ja verkko-operaattorit saadaan vähentämään matkapuhelinten terveysriskejä?
Is the Commission making efforts to persuade mobile phone manufactures and mobile network operators to lessen health hazards from mobile phones?
Tukeeko komissio vähemmän säteilyä aiheuttavan matkapuhelintekniikan kehittämistä?
Does the Commission support the development of exposure-free mobile communications technology?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3781/08
WRITTEN QUESTION E-3781/08
Aihe: Muuntogeenisestä puuvillasta valmistettujen tekstiilien merkintä
Subject: Labelling textiles made from genetically modified cotton
Muuntogeenisten kasvien viljelyala on kasvanut 12 prosentilla vuonna 2007 yhteensä 114,3 miljoonaan hehtaariin.
In 2007, the global crop area for genetically modified (GM) plants rose by 12 % to total 114.3 million ha.
Maailmassa tuotetusta puuvillasta 42 prosenttia tulee muuntogeenisistä puuvillakasveista.
Forty-two percent of global cotton production comes from GM cotton plants.
Erityisesti kehitysmaissa ja nopean talouskasvun maissa (maailman viiteen suurimpaan puuvillan tuottajaan kuuluvat Kiina, Intia, Pakistan ja Brasilia) muuntogeenisten puuvillakasvien laajamittaisella käytöllä on kohtalokkaita taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia pienviljelijöille.
Particularly in developing countries and emerging economies — China, India, Pakistan and Brazil make up four of the world's five largest cotton producers — the use of GM cotton plants on a huge scale is having disastrous economic and social consequences for small farmers.
Katastrofaaliset seuraukset ekologiselle tasapainolle plantaasien ympäristössä käyvät ilmi erilaisista riippumattomista tutkimuksista.
Various independent studies demonstrate the obvious disastrous consequences for the ecological balance in areas surrounding plantations.
Voiko komissio antaa tietoja siitä, mikä on muuntogeenisestä puuvillasta valmistettujen tuotteiden osuus EU:n sisämarkkinoilla?
Can the Commission provide information as to the EU internal market share accounted for by textiles made from GM cotton?
Voidaanko erottaa tuoteryhmiä, joissa muuntogeenistä puuvillaa esiintyy useammin kuin muissa tuotteissa?
Can product categories be identified for which GM cotton is more commonly used than for other items?
Voiko komissio erotella EU:n markkinoilla olevat muuntogeenisestä puuvillasta valmistetut tuotteet suhteellisesti yksittäisten alkuperämaiden mukaan?
Can the Commission provide a breakdown, by country of origin, of GM cotton products' European market share?
Mitä tietoja komissiolla on muuntogeenisestä materiaalista valmistettujen tuotteiden terveys‑ ja ympäristövaikutuksista?
What does the Commission know about health-related and environmental risks of GM textiles?
Onko muuntogeenistä puuvillaa varten riskianalyysi- ja valvontajärjestelmää?
Is there a risk analysis and monitoring regime for GM cotton?
Katsooko komissio, että ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti muuntogeenisestä puuvillasta valmistettujen tekstiilien riskianalyysi on välttämätön?
Does the Commission not think that, in line with the precautionary principle, there is a need for a risk analysis for textiles made from GM cotton?
Onko Euroopan unionissa hyväksymismenettelyä muuntogeeniselle puuvillalle ja siitä valmistetuille tekstiileille?
Is there an authorisation procedure for GM cotton and GM cotton textiles in the European Union?
Tarkastetaanko maahantuotuja muuntogeenisiä tekstiilejä?
Are there inspections of imported GM textiles?
Katsooko komissio myös, että olisi annettava elintarvikkeiden merkintöjen mukainen muuntogeenisten tekstiilien merkintävelvollisuus?
Does the Commission not also think that, by analogy with food labelling, there should be mandatory labelling of GM textiles?
Tarvitaanko merkintävelvollisuutta myös valinnanvapauden takaamiseksi eurooppalaisille kuluttajille?
Is mandatory labelling not also needed in order to guarantee European consumes' freedom of choice?
Mihin toimiin komissio ryhtyy muuntogeenisten tekstiilien merkintävelvollisuuden sekä vastaavan valvontajärjestelmän alalla?
What action is the Commission taking with a view to mandatory labelling of GM textiles and to appropriate inspection regimes?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3782/08
WRITTEN QUESTION E-3782/08
Aihe: Yksilön suhde ympäristöönsä -ulottuvuuden nivominen nuoria, lasten oikeuksia ja koulutusta koskeviin yhteisön teksteihin
Subject: Inclusion of personal relational aspects in Community texts relating to young people, children's rights and education
ETSK:n lausunnossa komission tiedonannosta ”Sukupolvien välisen solidaarisuuden edistäminen” (KOM(2007)0244), todetaan, että komissio käsittelee aihetta perhe sosiaali‑ ja työllisyyspolitiikkaan sekä naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevaan politiikkaan liittyvissä luvuissa.
The EESC opinion on the Commission communication entitled ‘Promoting solidarity between the generations’ (COM(2007)0244) states that ‘the European Commission continues to address the issue of the family from the vantage of social policy, employment and equal opportunities.