natgillin/translations-raw huggingface dataset:
114 pidätetyllä on pakolaisasema, jonka UNHCR:n delegaatiot Sudanissa ja Etiopiassa ovat tunnustaneet, minkä vuoksi heitä ei voida karkottaa maasta Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisyleissopimuksen (jota Libya ei ole koskaan allekirjoittanut) ja Afrikan unionin pakolaisyleissopimuksen (jonka Libya on allekirjoittanut) mukaisesti.
114 of the detainees were recognised as having the status of political refugees by the UNHCR missions in Sudan and Ethiopia, and thus cannot be expelled by virtue of the UN Convention on Refugees (never signed by Libya) and the OAU Convention Governing the Specific Problems of Refugees in Africa (which Libya did sign).
49 naista lapsineen on tunnustettu pakolaisiksi YK:n pakolaisvaltuutetun Misratahiin elokuun alussa vuonna 2007 tekemän vierailun yhteydessä.
A further 49 women with children were recognised as refugees during a visit by the UNHCR to the Misratah centre at the beginning of August 2007.
Neljän Euroopan maan tiedetään ilmoittaneen halunsa vastaanottaa heidät.
Four European countries, including Italy, have apparently said that they would be interested in taking them in.
Syyskuun 18. päivänä 2007 kokoontuneen oikeus‑ ja sisäasioiden neuvoston päätelmissä pyydetään komissiota neuvottelemaan yhteisistä toimista Välimeren alueen kolmansien maiden kanssa laittoman maahanmuuton torjumiseksi.
The conclusions of the JHA Council of 18 September, in the chapter ‘Southern maritime borders’, call on the Commission to negotiate cooperation measures with third countries to combat illegal immigration.
Italian sisäasiainministerin mukaan EU:n olisi määrä aloittaa neuvottelut Libyan kanssa Välimeren rajavalvontaa koskevasta yhteistyöstä.
According to the Italian Minister of the Interior the EU will launch negotiations with Libya on cooperation regarding controls at the Union's southern borders.
Frontexin teknisen valtuuskunnan laatiman Libyaan (28.5.2007–5.6.2007) tehtyä vierailua koskevan raportin mukaan Libyaa pidetään ”kauttakulkumaana”, josta maahanmuuttajat yrittävät päästä Eurooppaan.
In the report on the Frontex technical mission to Libya carried out by an agency delegation (from 28 May to 5 June 2007) Libya is referred to as a ‘country of transit’ through which migrants pass on their way to Europe.
Muistutettakoon, että noin 60 000 laitonta maahanmuuttajaa on nykyään pidätettyinä Libyassa, että 53 842 maahanmuuttajaa on palautettu alkuperämaihinsa vuoden 2006 aikana ja että Libyan poliisilaitos on erittäin korruptoitunut.
It states that about 60000 illegal migrants are currently being held in Libya, 53842 were repatriated in 2006 and there are claims of widespread corruption among the Libyan police.
Voiko neuvosto toteuttaa toimia estääkseen kyseisten 600 eritrealaisen karkotuksen, koska heitä uhkaa suuri vaara kotimaahan palatessaan?
Can the Council take action to prevent the expulsion of the 600 Eritreans, in view of the dangers they may face if they are repatriated?
Voiko neuvosto puutua tähän asiaan, jotta ne 49 naista, joille UNHCR on myöntänyt pakolaisaseman, saisivat tulla lapsineen niihin Euroopan maihin, jotka ovat ilmoittaneet haluavansa ottaa heidät vastaan?
Can the Council take action to allow the 49 women with children who have been recognised as refugees by the UNHCR to travel to the European countries that have shown themselves willing to take them in?
Neuvosto on huolestunut Euroopan unionin eteläisillä merirajoilla ilmenevän laittoman maahanmuuton aiheuttamista ongelmista.
The Council is concerned about the problem of illegal immigration at the southern maritime frontiers of the European Union.
Neuvosto on määritellyt laittoman maahanmuuton torjunnan yhdeksi ensisijaisista tavoitteistaan.
Tackling illegal immigration has been identified by the Council as a matter of high priority.
Sen jälkeen kun bulgarialaisen lääkintähenkilöstön tapaukseen saatiin aikaan ratkaisu viime heinäkuussa, neuvosto päätti aloittaa lähentymispolitiikan yhteistyön tehostamiseksi aloilla, joilla EU:lla ja Libyalla on yhteisiä intressejä.
In particular, after the conclusion of the case of the Bulgarian medical personnel last July, the Council agreed to start a policy of engagement with a view to enhancing EU‑Libya cooperation in areas of common interest.
Koska Euroopan unionin ja Libyan suhteita koskevia sopimusjärjestelyjä ei toistaiseksi ole olemassa, neuvosto päätti (15.10.2007 annetuissa päätelmissä) aloittaa keskustelut EU:n ja Libyan välisestä puitesopimuksesta, jossa käsiteltäisiin kumpaakin osapuolta kiinnostavia aloja, muun muassa muuttoliikettä.
In particular, since at present there is no conventional framework governing the relations of the European Union with Libya, the Council agreed (in the conclusions adopted on 15 October 2007) to open discussions on an EU‑Libya framework agreement which will include areas of mutual interest, such as migration.
Komissiota on pyydetty tekemään tätä varten ehdotus neuvotteluohjeiksi.
The Commission has been invited to present draft negotiating directives to this effect.
Neuvosto toivoo, että Euroopan unioni voisi tällaisen järjestelyn avulla toimia yhteistyössä Libyan kanssa laittomaan maahanmuuttoon liittyvissä kysymyksissä, joita ovat erityisesti laittomien maahanmuuttajien palauttaminen, vastaanottokeskukset ja rajavalvonta.
The Council hopes that through such an agreement the European Union will have the possibility to cooperate with Libya as regards the problem of illegal immigration and in particular on issues such as repatriation, reception camps and border control.
Tämän lisäksi neuvosto aikoo jatkossakin korostaa kaikissa yhteyksissä Libyan viranomaisille, että laittoman maahanmuuton torjuntaa koskevissa politiikoissa tulisi noudattaa kaikkia kansainvälisiä sitoumuksia ja velvoitteita.
Moreover, the Council will continue to stress on every occasion to the Libyan authorities that their policies to combat illegal immigration should comply with all international commitments and obligations.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5276/07
WRITTEN QUESTION E-5276/07
Useiden valtioista riippumattomien kansainvälisten järjestöjen raporttien mukaan laittomasti maahan pyrkivien torjuntaoperaatioissa Libyassa pidätettyjä yli 600:ta Eritrean kansalaista on pidetty yli vuosi Misratahin vastaanottokeskuksessa Libyassa.
According to reports by various international NGOs, more than 600 Eritrean citizens arrested during operations to combat illegal immigration in Libya have been held for more than a year in the Misratah transit centre in Libya.
114 pidätetyllä on pakolaisasema, jonka UNHCR:n delegaatiot Sudanissa ja Etiopiassa ovat tunnustaneet, minkä vuoksi heitä ei voida karkottaa maasta Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisyleissopimuksen (jota Libya ei ole koskaan allekirjoittanut) ja Afrikan unionin pakolaisyleissopimuksen (jonka Libya on allekirjoittanut) mukaisesti.
114 of the detainees were recognised as having the status of political refugees by the UNHCR missions in Sudan and Ethiopia, and thus cannot be expelled by virtue of the UN Convention on Refugees (never signed by Libya) and the OAU Convention Governing the Specific Problems of Refugees in Africa (which Libya did sign).
49 naista lapsineen on tunnustettu pakolaisiksi YK:n pakolaisvaltuutetun Misratahiin elokuun alussa 2007 tekemän vierailun yhteydessä.
A further 49 women with children were recognised as refugees during a visit by the UNHCR to the Misratah centre at the beginning of August 2007.
Voiko komissio toteuttaa toimia estääkseen kyseisten 600 eritrealaisen karkotuksen, koska heitä uhkaa suuri vaara kotimaahan palatessaan?
Can the Commission take action to prevent the expulsion of the 600 Eritreans, in view of the dangers they may face if they are repatriated?
Ottaen huomioon Frontexin antamat tiedot ja useiden kansainvälisten valtioista riippumattomien järjestöjen ja UNHCR:n paljastamat ihmisoikeusrikkomukset, voiko komissio täsmentää mihin sen yhteistyö Libyan kanssa perustuisi ja mitä aloja se koskisi?
In the light of the data supplied by Frontex and the blatant violations of human rights reported by numerous international NGOs and by the UNHCR, can the Commission say on what bases and in which sectors cooperation with Libya will be developed?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5277/07
WRITTEN QUESTION E-5277/07
Aihe: ”Liikennekäytävän nro 8 sihteeristön” työn uudelleen aloittaminen
Subject: Reopening of the ‘Corridor 8 Secretariat’
Bariin sijoitettu vuonna 2004 perustettu liikennekäytävän nro 8 sihteeristö, jonka tehtävänä on tunnistaa ja suunnitella käytävään liittyviä infrastruktuurihankkeita sekä hoitaa niihin liittyvää rahoitusta, ei ole toiminut useaan kuukauteen.
The ‘Corridor 8 Secretariat’, based in Bari, which was set up in 2004 to assist the Member States in identifying and developing infrastructure projects along the Corridor and in defining the relevant financial arrangements, has now been inactive for some months.
Euroopan laajuisten liikenneverkkojen kehitys ja erityisesti niihin kuuluva Apulian ja Balkanin maiden välinen yhteys on olennaisen tärkeä Välimeren maiden taloudelle.
The development of the TEN networks, in this case the Apulia-Balkans axis, will provide a boost for the Mediterranean economy.
Napolin ja Barin välisen moottoritien leventämistä ja uudenaikaistamista koskevan hankkeen toteuttaminen antaisi uutta vauhtia Italian ja Itä-Euroopan maiden väliselle liikenteelle, myös muulle kuin kaupalliselle liikenteelle.
There are plans to widen and modernise the Naples-Bari motorway, which may strengthen and enhance exchanges — not only trade — between Italy and the countries of eastern Europe.
Onko Italian hallitus, tarkemmin sanottuna Prodin johtama hallitus, pyytänyt lisää rahoitustukea liikennekäytävää nro 8:a varten ja sen sihteeristön toiminnan uudelleen aloittamista?
whether the Italian Government, in particular under Prodi's leadership, has ever applied for fresh funding for Corridor 8 and for the relaunching of the Secretariat?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5281/07
WRITTEN QUESTION E-5281/07
Aihe: Työsuhteet komissiossa
Subject: Employment arrangements at the Commission
Komissiossa on olemassa erityyppisiä työsuhteita.
Various types of employment arrangement exist at the Commission.
Voiko komissio kertoa, mitä eri työntekijöitä (virkamiehet, toimihenkilöt, sopimussuhteiset jne.) komissiossa tarkalleen ottaen on?
Can the Commission indicate which precise types of staff (officials, salaried staff, contract staff, etc.) there are at the Commission.
Mitkä ovat keskeiset erot näiden eri työsuhteiden välillä, eritoten mitä tulee työntekijän asemaan, työsuhteen kestoon, palkkaluokkiin, sosiaalietuuksiin ja työhönottomenettelyihin?
What major differences are there between these types of employment, in particular with regard to the status of staff, the duration of their employment, salary categories, social benefits and the recruitment procedure?
Voiko komissio antaa tietoja siitä, mitkä työsuhdetyypit ovat milläkin aloilla yleisimpiä?
Can the Commission provide information about which employment arrangements predominate in which areas?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5282/07
WRITTEN QUESTION E-5282/07
Aihe: Maantieteellisesti riippumattomien numeroiden lisääntyvä käyttö Yhdistyneessä kuningaskunnassa
Subject: Increasing use of non-geographical phone numbers in the UK
Liikeyritykset ja julkiset laitokset ovat viimeisten kymmenen vuoden aikana alkaneet käyttää yhä enemmän maantieteellisesti riippumattomia numeroita (NGN) puhelinnumeroinaan.
Over the past few years there has been an increasing trend for businesses and public bodies to adopt contact phone numbers that take the form of non-geographical numbers (NGNs).
Vaikka maantieteellisten numeroiden hinta on laskenut dramaattisesti, maantieteellisesti riippumattomien numeroiden hinnat ovat edelleen korkeita.
While the cost of geographical numbers have decreased dramatically, that of NGN has remained high.
Kun asiakas soittaa maantieteellisesti riippumattomaan numeroon, soitto käännetään tavalliseen maantieteelliseen numeroon.
When a customer phones an NGN, this is translated into a regular geographic number.
Tämän takia näiden numeroiden käyttö on asiakkaille paljon kalliimpaa kuin itse palvelun tarjoaminen.
This has led to the cost to the consumer for using such numbers being far higher than the cost of offering the service.
Tämän seurauksena tulojen jakaminen on yleistynyt, kun puheluyhtiö perii osan tuohon numeroon tehtyjen puheluiden tuotosta, mikä vuorostaan on lisännyt tällaisten numeroiden käyttöä taloudellisen hyödyn perusteella.
While it has prompted the rise of revenue-sharing whereby the call provider receives a cut of the profit from calls made to that number, this has in turn promoted further increases in the use of such numbers on the basis of financial gain.
Kuluttajat maksavat usein enemmän, sillä puhelinyhtiöitä ei vaadita ilmoittamaan maantieteellisesti riippumattomiin numeroihin soittamisen todellista hintaa ja koska nämä numerot kuuluvat harvoin puhelupaketteihin lanka‑ ja matkapuhelinsopimuksissa.
Because there is no requirement on behalf of the provider to advertise the actual cost of calling an NGN and due to the fact that these numbers are rarely included in the bundled minute packages of landline phone and mobile phone contracts, increased costs are often incurred by consumers.
Henkilöt, jotka joutuvat käyttämään puhelinkoppeja, koska heillä ei ole mahdollisuutta käyttää lanka‑ tai matkapuhelinta, maksavat vielä enemmän.
For those who have no access to landlines or mobile phones and are required to use public phone boxes, the costs are even higher.
Voitaisiin sanoa, että taloudellisesti heikoimmassa asemassa olevia väestöryhmiä syrjitään epäoikeudenmukaisesti näiden numeroiden kasvavasta käytöstä julkisten laitosten keskuudessa.
With the increasing use of public bodies using these numbers it could be said that the most financially vulnerable groups are being unfairly disadvantaged by this trend.
Voiko komissio kertoa, mikä on Yhdistyneen kuningaskunnan osuus näiden numeroiden käytössä julkisten laitosten ja yksityisten yritysten keskuudessa verrattuna muihin EU:n jäsenvaltioihin?
Can the Commission state how the UK compares to other EU Member States in the use of these numbers, both by private companies and public bodies?
Onko muissa EU-maissa julkisia laitoksia koskevaa lakisääteistä vaatimusta tarjota sekä maantieteellisesti riippumattomia että maantieteellisiä numeroita, jotta taloudellisesti heikoimmassa asemassa olevilla olisi vaihtoehtoja?
Is there a legal requirement on public bodies in other EU countries to offer both non-geographical and geographical numbers so as to give a choice to those most financially vulnerable?
Katsooko komissio, että jokaisen puhelun todellisen minuuttihinnan osoittamista koskevan velvoitteen puute on EU:n kuluttajansuojalainsäädännön vastaista?
Does the Commission not believe that being under no obligation to display the actual cost per minute of each call is an infringement of EU consumer protection legislation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5283/07
WRITTEN QUESTION E-5283/07
Aihe: Sosiaalihuolto Bulgariassa
Subject: Social care in Bulgaria
Äskettäinen Bulgarian hylättyjä lapsia koskeva BBC:n dokumenttiohjelma toi esille monien hoitokodeissa asuvien bulgarialaisten lasten kokemat kauhistuttavat ja epäinhimilliset olosuhteet.
A recent documentary produced for BBC Four on Bulgaria's abandoned children highlighted the appalling and inhumane conditions experienced by many children institutionalised in Bulgaria's social care system.
Ohjelmassa tutkittiin, miksi Bulgariassa kasvaa Euroopan laitoksista eniten fyysisesti ja psyykkisesti vammaisia lapsia.
The programme examined why Bulgaria has the highest number of physically and mentally disabled children growing up in institutes anywhere in Europe.
Suurin osa ohjelmasta keskittyi pienessä Mogilino-nimisessä kylässä olevaan hoitokotiin, jossa asuu 75 lasta.
Much of the focus of the documentary was based on a social care home in the small village of Mogilino, in which 75 children live.
Ohjelma toi esille huolestuttavia kysymyksiä lasten fyysisestä ja emotionaalisesta laiminlyönnistä Bulgarian valtion omistamissa laitoksissa.
The programme raised serious concerns about the physical and emotional neglect of children in state care in Bulgaria.
Voiko komissio kertoa, mitä se aikoo tehdä BBC:n dokumenttiohjelman käsittelemien kysymysten suhteen?
Can the Commission state how it intends to respond to the concerns raised in the BBC Four documentary?
Aikooko komissio toteuttaa toimia varmistaakseen, että oikean tason koulutus pannaan täytäntöön Bulgarian hoitokodeissa?
Does the Commission plan to take any action to ensure that the right level of training is implemented in Bulgarian social care homes?
Onko olemassa EU:n rahoitusta, joka mahdollistaisi esimerkiksi Skotlannissa erikoistuntemusta omaavien järjestöjen taitojen jakamisen Bulgarian hoitokotien kanssa, siinä toivossa, että se auttaisi heitä parantamaan hoitajien koulutuksen tasoa?
Is there any EU funding available to enable, for example, organisations in Scotland which have the necessary expertise to share their skills with Bulgaria's social care homes in the hope of helping them to improve the standard of training for carers?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5284/07
WRITTEN QUESTION E-5284/07
Aihe: Yanomami-heimot Brasiliassa
Subject: Yanomami forest tribes in Brazil
Yanomamit ovat eteläamerikkalaisia alkuperäisheimoja.
The Yanomami are indigenous forest tribes of South America.
Heidän kotinsa on Amazonin sademetsässä, Brasilian ja Venezuelan välisellä rajalla sijaitsevien kukkuloiden alueella.
Their home is in the Amazon rainforest, among the hills that line the border between Brazil and Venezuela.
Yanomamit tunnetaan metsästäjinä, kalastajina ja puutarhureina.
The Yanomami are known as hunters, fishers and horticulturists.
Äskettäin perinteisellä Yanomami-alueella Brasiliassa tehty kultalöydös toi mukanaan väistämättömän virran kaivostyöläisiä Yanomamien perinteiseen kotimaahan.
Gold recently found in traditional Yanomami territory in Brazil brought the inevitable influx of miners and an invasion of their traditional homeland.
Tämä juridinen epävarmuus tekee alueesta haavoittuvaisen tulevalle kaivostoiminnalle ja asutukselle.
This legal uncertainty is making the land vulnerable to future mining and colonization.
Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta ja voiko se ottaa asian esille Brasilian hallituksen kanssa?
Is the Commission aware of this situation and can it raise it with the Brazilian Government?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5285/07
WRITTEN QUESTION E-5285/07
Aihe: Penan-kansan vaikeudet Sarawakissa
Subject: Plight of the Penan people in Sarawak
Onko komissio tietoinen Malesian Sarawakissa asuvan Penan-kansan vaikeuksista, jotka johtuvat heidän kotimaansa muodostavien sademetsien liiallisesta hakkuusta?
Is the Commission aware of the plight of the Penan people of Sarawak, Malaysia, caused by excessive logging of the rainforest that constitutes their homeland?
Penanit ovat Sarawakissa ja Bruneissa asuva muinainen alkuperäiskansa.
The Penan are an ancient aboriginal people living in Sarawak and Brunei.
He ovat alueella yksi viimeisistä alkuperäiskansoista.
They are one of the last such peoples remaining in the region.
Tänä päivänä Penaneita on vain noin 10 000.
Today the Penan number only around 10 000.
Tämä pääosin vaeltava metsästäjä-keräilijäkansa on edelleen riippuvainen ruokavaliostaan, joka koostuu sagosta (japaninkäpypalmun tärkkelys), viidakkohedelmistä ja saaliista, joihin yleensä kuuluvat villisiat, muntjakit, kääpiökauriit, apinat, linnut, varaanit, etanat ja jopa hyönteiset, kuten kulkusirkat.
This mainly nomadic hunter-gatherer people still relies on their diet of sago (starch from the sago palm), jungle fruits and captured prey, which usually include wild boar, barking deer, mouse deer, monkeys, birds, frogs, monitor lizards, snails and even insects such as locusts.
Penanit harjoittavat ”molongia”, jonka mukaan koskaan ei oteta tarpeellista enemmän ja siksi he eivät juuri lainkaan koettele metsän ekosysteemiä.
Since they practice ‘molong’ which basically means never taking more than necessary, they exert little strain on the forest's ecosystem, but rely on it as it supplies them with all their needs.
Laajamittaiset hakkuuoperaatiot heidän perinteisesti asuttamillaan alueilla siis vaikuttivat heidän elämäänsä pahasti.
Thus they were hard hit by the large-scale logging operations that encroached on the territories they have traditionally inhabited.
Monien käännyttyä animismista kristinuskoon heistä on myös tullut uskonnollinen vähemmistö Malesiassa.
Many have also converted from animism to Christianity, making them a religious minority in Malaysia.
Voiko komissio ottaa asian esille Malesian hallituksen kanssa ja pyytää, että tälle kansalle annettaisiin erityinen suojattu asema?
Can the Commission raise this issue with the Malaysian Government and ask that these people be given special protected status?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5286/07
WRITTEN QUESTION E-5286/07
Aihe: Uusien jäsenvaltioiden (Bulgaria ja Romania) kansalaisten vapaata liikkuvuutta koskeva oikeudellinen kehys, jäsenvaltioiden toimivalta ja siirtymäjärjestelmä
Subject: Legal framework, competences of Member States and transitional arrangements on freedom of movement for citizens of the new Member States (Bulgaria and Romania)
Voisiko komissio antaa tietoja uusien jäsenvaltioiden (Romania ja Bulgaria) kansalaisten vapaata liikkuvuutta koskevista nykyisistä säännöksistä?
Will the Commission provide details of the current provisions on the free movement of EU citizens from the new Member States (Bulgaria and Romania)?
Voisiko komissio ilmoittaa, mikä oikeudellinen kehys on voimassa ja mitkä ovat näiden kahden uuden jäsenvaltion (Romania ja Bulgaria) kansalaisten ja työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen tällä hetkellä sovellettavan yhden vuoden siirtymäjärjestelmän (umpeutuu vuonna 2008) säännöt ja edellytykset?
Will the Commission provide details of the current legal framework and of the terms and conditions of the current one-year transitional arrangements (until 2008) relating to the free movement of citizens and workers from the new Member States (Romania and Bulgaria)?
Voisiko komissio kertoa, milloin komission ja jäsenvaltioiden on keskusteltava Romanian ja Bulgarian kansalaisten ja työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen tällä hetkellä sovellettavan järjestelmän tarkistamisesta ja päätettävä siitä, jatketaanko siirtymäjärjestelmää vielä vuoden 2008 jälkeen, sekä arvioitava myöhempien siirtymävaiheiden säännöt ja edellytykset?
Will the Commission state when it and the Member States will be called upon to discuss a revision of the current arrangements on the free movement of new Romanian and Bulgarian citizens and workers and when they will be required to decide whether to extend the transitional arrangements beyond 2008 and to assess the terms and conditions applying to subsequent transitional stages?
Voiko jokainen valtio itse päättää siirtymäjärjestelyn yhteydessä, mihin ryhmiin kuuluvat kansalaiset ja työntekijät pääsevät maahan ja voivat liikkua vapaasti?
Is each Member State free to decide, as part of the transitional arrangements, what categories of citizens and workers may be admitted and may travel freely?
Onko jäsenvaltioilla oikeudelliselta kannalta ja Romanian ja Bulgarian liittymissopimuksen mukaan mahdollisuus pyytää omalle valtiolleen jatkoaikaa siirtymäjärjestelyn soveltamiselle vuoden 2008 jälkeen ja mahdollisuutta asettaa maahanpääsykiintiöitä myös siinä tapauksessa, että kyseinen valtio on jo aiemmin soveltanut tällaisia kiintiöitä, kuten Italian hallitus?
From a legal point of view, will each Member State be entitled, under the terms of the Treaty of Accession of Romania and Bulgaria, to ask for an extension of the transitional arrangements applicable to itself beyond 2008 and possibly the introduction of numerical entry quotas even if that State has previously opted for such quotas, as in the case of the Italian Government?
Voiko komissio vahvistaa, että päätös olla soveltamatta kiintiöitä on Italian nykyisen hallituksen tekemä?
Can the Commission confirm that the decision not to opt for a quota regime was taken by the current Italian Government?