natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tanskan kesantomaista, joita on yhteensä 1 680 km 2 , on Tanskan hallituksen luvalla kynnetty 1 320 km 2 vuosina 2007–2010.
Of the total of 1 680 km 2 of set-aside land in Denmark, 1 320 km 2 were ploughed up between 2007 and 2010 with the permission of the Danish government.
Näin on tehty lukuisten talouden ja biologian alan asiantuntijoiden varoituksista huolimatta.
This took place in spite of warnings from many experts in the fields of economics and biology.
Talousneuvonantajat ovat arvostelleet sosioekonomisten tekijöiden puutteellista huomioon ottamista ennen päätöstä, minkä lisäksi Kööpenhaminan yliopiston ekologian laitoksen professori Peter Esbjerg on todennut, että ” kyseessä on suurin luontoon liittyvä skandaali kahteenkymmeneen vuoteen ” ja ” biologisen monimuotoisuuden valtava menetys ” .
Not only did the economics experts criticise the lack of socioeconomic study prior to the decision, Prof. Peter Esbjerg of the Ecology Institute at Copenhagen University takes the view that ‘this is the most serious environmental scandal for 20 years’ and ‘a colossal loss of biodiversity’.
Samaa mieltä ovat Kööpenhaminan yliopiston professorit Kaj Sand-Jensen ja Carsten Rahbek.
He is backed up by other professors at Copenhagen University, Kaj Sand-Jensen and Carsten Rahbek.
Kyntämisen keskeisimpiä ongelmia on se, että aiemmat kesantoalueet ovat olleet niin sanottuja puskurivyöhykkeitä peltojen ja jokien tai järvien välillä ja estäneet näin typen, fosforin ja torjunta-aineiden pääsyn suoraan vesiympäristöön.
One of the main problems with ploughing up is that the former set-aside areas had been buffer zones between fields and watercourses or lakes, preventing nitrogen, phosphorus and pesticides from flowing directly into the aquatic environment.
Kesannointivelvoitteen kumoamisen seurauksena nämä aineet pääsevät siis virtaamaan suoraan jokiin ja järviin.
Removing the set-aside requirement has thus enabled these substances to flow directly into watercourses and lakes.
Katsooko komissio tämän perusteella, että Tanskan hallituksen antaman kyntöluvan jälkeen Tanskan on helpompi noudattaa vesipolitiikan puitedirektiivin vaatimuksia ”veden hyvästä ekologisesta laadusta”?
In the light of the above, does the Commission consider that it has become easier for Denmark to comply with the requirement under the Water Directive for ‘good ecological water status’ since the Danish government gave permission for ploughing up?
EU:n alkuperäisen kesannointijärjestelmän tavoitteena oli vähentää elintarvikkeiden ylituotantoa ja rajoittaa maatalouden kasvavia typpipäästöjä.
The objective of the EU’s original set-aside scheme was to reduce surplus production of foodstuffs and restrict the growing level of nitrogen discharge from agriculture.
Kun vuonna 2007 päätettiin keskeyttää kesannointivelvoitteen soveltaminen väliaikaisesti, perusteena oli arvio elintarviketuotannon lisäämistarpeesta.
When it was decided in 2007 to temporarily halt the set-aside requirement, this was done on the basis of an assessment of an increased need for food production.
Onko komission mielestä edellä mainitun EU:n kesannointijärjestelmän tavoitteen mukaista, että Tanskan hallitus on sallinut kynnettäväksi yli 75 prosenttia kesantomaista maassa, jonka maatalous tuottaa elintarvikkeita kolme kertaa maan asukaslukua suuremmalle ihmismäärälle?
In the Commission’s opinion, was it compatible with the abovementioned objectives of the EU’s set-aside scheme for the Danish government to allow the ploughing up of more than 75 % of Danish set-aside land in a country where agriculture produces enough food for three times the country’s population?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007167/2011
Question for written answer E-007167/2011
Aihe: Liikkumisvapaus jäsenvaltioiden sisällä
Subject: Freedom of movement within a Member State
Kreikan poliisin sisäisessä yleiskirjeessä Yleiskirjeen viite: 6634/1-525507, maahanmuuton ja hallintotoimenpiteiden 1. osasto/toimisto nro 3, päivätty 18.12.2007.
An internal circular order by the Greek Police Circular: 6634/1-525507, 1st Department of Immigration and Administrative Measures / 3rd Office, of 18.12.2007.
Ympäristöjärjestön sivulla http://www.ecogreens-gr.org/Docs/scans/Scan_Pic0048.jpg ulkomaalaisista, joista on tehty karkottamispäätös ilman säilöönottoa (erityisesti afganistanilaiset, irakilaiset palestiinalaiset jne., joiden karkottamista ei voida toteuttaa tai sitä on vaikea toteuttaa), määrätään, että näissä päätöksissä on määritettävä jakso, jonka aikana kyseiset ulkomaalaiset eivät voi oleskella Akaian ja Thesprotian nomoksissa, joissa on Italiaan suuntaavien reittien satamia.
Posted by the Ecologist Greens in http://www.ecogreens-gr.org/Docs/scans/Scan_Pic0048.jpg concerning foreigners, for whom an expulsion decision without detention has been issued (this applies especially to nationals of Afghanistan, Iraq, Palestine, etc., for whom extradition is not possible or is difficult to execute), stipulates that these decisions should contain a restrictive condition that they may not reside in the prefectures of Achaia and Thesprotia, where there are ports serving passenger routes to Italy.
Näihin nomoksiin keskittyy suuri määrä laittomasti oleskelevia ihmisiä, jotka haluavat jatkaa matkaansa muihin Euroopan unionin jäsenvaltioihin, jotka ovat heidän lopullinen määränpäänsä, mutta he jäävät useasti jumiin Kreikkaan vastoin tahtoaan.
Large numbers of people without legal documents wishing to continue their journey to other European countries which are their final destination gather there, but are usually trapped against their will in Greece.
Kyseessä olevan yleiskirjeen kaltaisilla hallinnollisilla toimenpiteillä pyritään estämään näitä virtoja säätämällä ennaltaehkäisevästi liikkumisvapauden rajoituksista.
Administrative measures such as this circular seek to stop this stream of migrants by imposing preventive restrictions on freedom of movement.
Sitä paitsi Dublin II ‑asetus, jossa edellytetään, että turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastaa ensimmäisen jäsenvaltio, jossa turvapaikkahakemus on tehty, tarkoittaisi, että 90 prosenttia turvapaikkahakemuksista käsiteltäisiin yhdessä ainoassa jäsenvaltiossa, koska 90 prosenttia laittomista saapumisista EU:n alueelle koskee Kreikkaa Katso. ”Η κατάσταση των προσφύγων στην Ελλάδα-Διαπιστώσεις και προτάσεις της Ύπατης Αρμοστείας του ΟΗΕ για τους Πρόσφυγες” (Pakolaisten tilanne Kreikassa – YK:n pakolaisjärjestön havainnot ja ehdotukset) (2011). .
On the other hand, the Dublin II Treaty, which requires consideration of the asylum application by the first safe country of arrival, would result in 90 % of asylum applications being examined by a single Member State, since this is the percentage of irregular entries to European territory via Greece See findings and recommendations of the UN High Commissioner for Refugees on the situation of refugees in Greece (2011). .
Katsooko komissio, että hallinnolliset toimenpiteet, joilla rajoitetaan ennaltaehkäisevästi liikkumisvapautta jäsenvaltioiden sisällä, ovat laillisia ja että ne vastaavat EU:n lainsäädäntöä ja perusoikeuskirjaa?
Does it consider administrative measures restricting freedom of movement — as a preventive measure — within Member States to be legal and in accordance with European law and the Charter of Fundamental Freedoms? 2.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007169/2011
Question for written answer E-007169/2011
Aihe: Ilmanlaatudirektiivin 2008/50/EY noudattaminen Tanskassa
Subject: Compliance by Denmark with Directive 2008/50/EC on air quality
Tanskan valtio pyysi helmikuussa 2011 haitallisen typpidioksidin raja-arvon saavuttamista koskevan määräajan pidentämistä ilmanlaatudirektiivin 22 artiklan mukaisesti.
In February 2011 the Danish Government requested postponement of the deadline for compliance with the limit value for nitrogen dioxide pollutants, pursuant to Article 22 of the directive on air quality.
Edellytyksenä pidentämiselle on kuitenkin se, että kyseinen maa esittää luotettavat/realistiset ennusteet siitä, miten raja-arvo saavutetaan vuonna 2015.
However, a precondition for postponing the deadline is that the Member State in question submits reliable, realistic prognoses regarding how compliance with the limit value is to be achieved by 2015.
Riippumaton kansallinen ympäristöntutkimuslaitos Danmarks Miljøundersøgelser (DMU) on päätellyt useissa tieteellisissä raporteissa, että Tanska ei voi saavuttaa typpidioksidin raja-arvoa vuonna 2015, ellei Tanskan hallituksen tähän mennessä toteuttamien toimenpiteiden lisäksi toteuteta myös muita toimenpiteitä.
Several scientific studies by the independent Danish environmental research institute Danmarks Miljøundersøgelser (DMU) have concluded that Denmark will be unable to comply with the NO 2 limit value by 2015 unless further steps are taken in addition to those taken so far by the Danish Government.
Uusimman, vielä julkaisemattoman raportin johtaja toteaa seuraavaa: ”Tutkimukset osoittavat, että raja-arvon noudattaminen vuonna 2015 edellyttää lisäpanostuksia.”
The introduction to its latest report (not yet published) states that studies show that additional efforts are needed in order to enable compliance with the limit value to be achieved by 2015.
Tältä osin on jo pitkään tiedetty, että typpidioksidin raja-arvot voidaan saavuttaa kolmen yksinkertaisen toimenpiteen avulla, joihin kuuluu raskaiden ajoneuvojen SCR-katalysaattoreita koskevat vaatimukset ympäristövyöhykkeillä, kevyitä ajoneuvoja koskevat ympäristövaatimukset ympäristövyöhykkeillä sekä liikenteen kohtuullinen rajoittaminen ruuhkamaksuilla Kööpenhaminassa.
In this connection, it has long been known that three simple measures would enable compliance with the NO 2 limit value to be achieved, namely the requirement to use SCR catalysts in heavy vehicles driven in green zones, environmental protection requirements for light vehicles driven in green zones and moderate restrictions on traffic through the use of inner-city tolls in Copenhagen.
Tanskan ilmanlaatusuunnitelma ei kuitenkaan sisällä tällaisia hankkeita.
However, the Danish air quality plan does not provide for such measures.
Tanskan pyyntö määräajan pidentämisestä perustuu lisäksi yksityisen Cowi-tutkimuskeskuksen raportissa esitettyihin mittauksiin.
In addition, the Danish request to postpone the deadline is based on measurements in a report drawn up by the private research institute Cowi, measurements taken at sampling points which, according to the latest traffic data, are no longer amongst the locations in Copenhagen with the heaviest traffic.
Kyseiset mittaukset ovat peräisin mittausasemilta, jotka eivät uusimpien liikennetietojen mukaan ole enää Kööpenhaminan saastuneimpia paikkoja.
In contrast, measurements have been taken by the DMU at the locations in Copenhagen with the heaviest traffic and have been included in its latest report.
DMU on kuitenkin tehnyt mittauksia saastuneimmilla paikoilla, ja kyseiset mittaukset käyvät ilmi sen uusimmasta raportista, mutta ne on valitettavasti jätetty pois Tanskan valtion komissiolle esittämästä pyynnöstä.
However, these have, unfortunately, not been taken into account by the Danish Government in its submission to the Commission.
Onko komissio yleisesti sitä mieltä, että muilla kuin jäsenvaltion saastuneimmilla paikoilla olevilla mittausasemilla tehdyt mittaukset ovat olennainen tietoperusta, kun arvioidaan, noudattaako kyseinen jäsenvaltio ilmanlaatudirektiiviä?
In general, does the Commission consider that measurements taken at sampling points which are not amongst the locations with the heaviest traffic within a Member State provide relevant data for assessing compliance by the Member State in question with the directive on air quality?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007170/2011
Question for written answer E-007170/2011
Aihe: Suurille metropolialueille mahdollisesti myönnettävät tuet vuosina 2014–2020
Subject: Possible aids to large metropolitan areas for the period 2014-20
Vihreässä kirjassa alueellisesta koheesiosta Euroopassa – Alueellisen moninaisuuden kääntäminen vahvuudeksi todetaan, että alueelliseen koheesioon liittyvät sellaiset kysymykset kuin miten lisätä kaupunkien maailmanlaajuista kilpailukykyä ja miten torjua sosiaalista syrjäytymistä laajoilla alueilla sekä köyhissä kaupunkikortteleissa. —
The document entitled ‘Green Paper on territorial cohesion — Turning territorial diversity into strength’ states that ‘promoting globally competitive and sustainable cities, addressing social exclusion in parts of a larger region and in deprived urban neighbourhoods (…) are (…) associated with the pursuit of territorial cohesion’.
Useat kosmopoliittiset alueet ylittävät selvästi EU:n keskimääräisen BKT:n. Yksi tällaisista alueista on esimerkiksi Lontoon kaupunki, jonka BKT on 380 prosenttia EU:n keskiarvosta.
Certain cosmopolitan areas have a GDP well in excess of the EU average (e.g. London, with a figure of 380 %), but there are ever-increasing problems relating to social inclusion, employability and lack of access to education and health.
Aluepolitiikasta vastaava komission jäsen Johannes Hahn totesi Euroopan parlamentin aluekehitysvaliokunnalle 21. kesäkuuta 2011, että ”kaikilla alueilla on oltava yhteisön rahoitusnäkymät, joiden avulla voidaan tukea työttömyyden vähentämistä ja yhteisvastuumekanismien vahvistamista koskevien politiikkojen kaltaisia politiikkoja ja auttaa tällä tavoin EU:ta ratkaisemaan pienten kaupunkialueiden ongelmat”.
On 21 June 2011, the Commissioner for Regional Development, Johannes Hahn, addressing Parliament's REGI Committee, expressed the view that ‘all regions need to be equipped with Community financial perspectives enabling them to support certain policies, such as reducing the unemployment rate or strengthening social solidarity mechanisms, since in this way the EU can contribute to resolving the problems existing in smaller urban areas’.
Mitä tukea voidaan myöntää kilpailukyky- ja työllisyystavoitteen piiriin kuuluville Pariisin, Lontoon, Brysselin, Madridin ja Lissabonin kaltaisille suurille metropoleille seuraavassa yhteisön tukikehyksessä (2014–2020)?
What support could be granted to the large metropolitan areas included under the competitiveness and employment objective, such as Paris, London, Brussels, Madrid or Lisbon, under the forthcoming Community support framework (2014-20)?
Onko komissio valmis perustamaan suurten metropolien tukemista varten tarkoitetun EU:n rahaston, jonka hallinnoinnista vastaisivat yhteisön toimielimet?
Will the Commission consider establishing a European fund managed by the Community institutions for the purpose of assisting large metropolitan areas?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007171/2011
Question for written answer E-007171/2011
Aihe: Gluteenittomia elintarvikkeita koskevat säännökset
Subject: Legislation on gluten-free foodstuffs
Kesäkuun 20. päivänä komissio julkisti esityksen, joka kumoaa asetuksen (EY) N:o 41/2009 ja direktiivin 2009/39/EY ja jolla on tarkoitus poistaa määritelmä ”dieettituote” sekä muuttaa määritelmä ”gluteeniton” pelkäksi tiedoksi lukuisten muiden sellaisten tietojen tavoin, joista on säädetty merkinnöistä annetulla lainsäädännöllä.
On 20 June 2011 the Commission published a proposal seeking to repeal Regulation (EC) No 41/2009 and Directive 2009/39/EC and to abolish the concept of ‘dietetic foods’ and relegate the term ‘gluten-free’ to the list of standard nutrition claims covered by the regulation on nutrition and health claims in food labelling.
Esitys herätti vakavaa huolta ja vastustusta Euroopan keliakiayhdistysten liitossa (AOECS), johon kuuluu myös Italian keliakiayhdistys, joka puolestaan edustaa Italiassa noin 110 000 ihmistä.
AOECS (the Association of European Coeliac Societies), of which the Italian ‘Associazione Italiana Celiachia’, which represents around 110 000 people in Italy, is a member, has expressed deep concern at this development, which it strongly opposes.
Komission toimet, jotka vaikuttavat sisältävän yksinkertaistavia aikeita, saattavat jättää huomiotta esimerkiksi erityisen haavoittuvassa asemassa olevista keliaakikoista koostuvan kuluttajaryhmän tarpeet, kun tällä hetkellä ainoa käytössä oleva hoitokeino on se, että he jättävät ruokavaliostaan gluteenin kokonaan pois.
The Commission proposal, apparently born of a desire for simplification, appears to ignore the needs of those suffering from coeliac disease — a particularly vulnerable group of consumers to whom only one treatment method is currently available, namely the complete exclusion of gluten from their diet.
Kun otetaan huomioon tätä toimenpidettä seuraavat menettelyt ja se, että neuvostolla on Euroopan parlamentin tavoin valtuudet muuttaa esitystä, neuvostolta kysytään, onko se tietoinen keliakiaan sairastuneiden tilanteesta ja onko se kysymyksen esittäjän tavoin huolestunut asiasta.
Given that during the legislative procedure the Council, like Parliament, will have the opportunity to amend this proposal, will the Council say whether it is aware of the plight of coeliac sufferers, and whether it shares their concerns and mine?
Jotta voitaisiin välttää se, että keliaakikkojen terveys vaarantuu entisestään, pitääkö neuvosto aiheellisena muuttaa komission esitystä niin, että gluteenittomat tuotteet sisällytetään erityisiin lääkintätarkoituksiin kuuluvien elintarvikkeiden kategoriaan, jolloin niiden tarkka määrittely takaisi paremman turvallisuuden niille henkilöille, joiden on noudatettava erityisruokavaliota.
Does the Council agree that, in order to guard against further risks to the health of coeliac sufferers, the Commission proposal should be amended so as to place gluten-free dietetic foods in the category of foods for special medical purposes, the specific rules for which would ensure greater safety for those obliged to follow that particular diet for medical reasons?
Komissio esitti 24. heinäkuuta 2011 ehdotuksensa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuista ruoista ja erityisiin lääkinnällisiin tarkoituksiin tarkoitetuista ruokavaliovalmisteista 12099/11. .
The Commission submitted its proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on food intended for infants and young children and on food for special medical purposes on 24 June 2011 12099/11. .
Neuvosto ei ole vielä tarkastellut ehdotusta eikä näin ollen ole vielä muodostanut kantaansa ehdotukseen eikä myöskään kysyjän esille ottamaan asiaan.
The Council has not yet examined the proposal and therefore has not yet adopted its position, including as regards the question raised by the Honourable Member.
Neuvosto tarkastelee ehdotusta perusteellisesti vuoden 2011 loppupuoliskolla.
The Council will carry out an in-depth examination of the proposal during the second half of 2011.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007172/2011
Question for written answer E-007172/2011
Aihe: Alumiinitölkkien panttijärjestelmä
Subject: Deposit system for aluminium cans
Kannattaisiko komissio alumiinisia juomatölkkejä koskevan Euroopan laajuisen panttijärjestelmän käyttöön ottamista ja käsitteleekö komissio parhaillaan tällaista järjestelmää?
Would the Commission be in favour of introducing a Europe-wide deposit system for aluminium drink cans, and is the Commission in the process of considering such a scheme?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007173/2011
Question for written answer E-007173/2011
Aihe: Lasipullojen panttijärjestelmä
Subject: Deposit scheme for glass bottles
Kannattaisiko komissio Belgiassa käytössä olevan kaltaisen lasipullojen panttijärjestelmän käyttöön ottamista Euroopan laajuisesti ja harkitseeko komissio parhaillaan tällaista järjestelmää?
Would the Commission be in favour of introducing a Europe-wide deposit scheme for glass bottles, such as that which operates in Belgium, and is it currently considering such a scheme?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007174/2011
Question for written answer E-007174/2011
Aihe: Kaksinkertaisten ikkunoiden hävittäminen
Subject: Disposal of double-glazed windows
Voisiko komissio kertoa ongelmista, jotka liittyvät vanhojen kaksinkertaisten ikkunoiden ja etenkin sellaisten ikkunoiden hävittämiseen, joissa kerrosten välissä on kaasua?
Is the Commission in a position to outline the problems with disposing of old double-glazed windows, and in particular those windows which have gas embedded between the panes?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007177/2011
Question for written answer E-007177/2011
Juan Fernando López Aguilar (S&D) ja Eider Gardiazábal Rubial (S&D)
Juan Fernando López Aguilar (S&D) and Eider Gardiazábal Rubial (S&D)
Aihe: Syrjäisimpien alueiden erityisrahaston pienentäminen uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2014–2020
Subject: Reduction in the funding for outermost regions in the new Multiannual Financial Framework 2014-20
Monivuotista rahoituskehystä 2014–2020 koskevan ehdotuksen mukaan syrjäisimpien alueiden erityisrahaston määrärahoja vähennetään noin 50 miljoonaa euroa, ja sille myönnetään 926 miljoonaa euroa (jotka jaetaan harvaan asuttujen alueiden kanssa), kun nykyisessä vuosien 2007–2013 monivuotisessa rahoituskehyksessä sille myönnettiin 979 miljoonaa euroa.
According to the proposal for the Multiannual Financial Framework (MFF) 2014-20, specific funding for the outermost regions is to be cut back by around EUR 50 million, with EUR 926 million in appropriations now be shared between the outermost regions and those with low population density, down from EUR 979 million under the current MFF 2007‑13.
Voiko komissio selittää syrjäisimpien alueiden erityisrahaston pienentämistä, kun otetaan huomioon, että juuri talouden kriisisuhdanteessa Euroopan unionin on hyvin tärkeää varmistaa alueidensa välinen solidaarisuus, varsinkin kun Lissabonin sopimuksessa asetetaan taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus Euroopan yhdentymisen tavoitteeksi?
Can the Commission explain this reduction in the funding for outermost regions, given that the current situation of economic crisis makes it all the more essential for the EU to ensure solidarity amongst the regions and particularly in view of the fact that economic, social and territorial cohesion are enshrined in the Lisbon Treaty as one of the goals of European integration?
Voiko komissio myös eritellä, miten syrjäisimpien alueiden erityisrahaston pienentäminen vaikuttaisi Kanariansaariin, kun otetaan huomioon yhtäältä saarten väestön lisääntyminen ja toisaalta Euroopan harvaan asuttujen alueiden lisääminen kyseisen tuen edunsaajiin syrjäisimpien alueiden rinnalle?
Can the Commission also provide specific details of how this reduction in funding for the outermost regions is likely to affect the Canary Islands, bearing in mind the archipelago's rising population and the fact that this aid will no longer be specifically for the outermost regions, but shared with European regions with low population density?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007178/2011
Question for written answer E-007178/2011
Näin ollen on ehdotettu, että suurinta sallittua saalista lisätään 15 600 tonnista 29 700 tonniin.
The Commission has therefore proposed increasing the permitted catch from 15 600 tons to 29 700 tons.
Komission kuulemat teknikot arvioivat sardellikannan olevan 98 450 tonnia, mikä on jonkin verran vähemmän kuin tutkimuskeskus AZTI:n kesäkuun lopulla vahvistama luku, jonka mukaan olemassa olevan biomassan määrä on 138 000 tonnia.
The specialists consulted by the Commission estimate the anchovy population at 98 450 tons, a figure considerably below the 138 000 tons reported by AZTI in late June 2011.
Ehdotettu saaliin koko noudattaa komission mukaan sen vuonna 2009 antamaa ehdotusta sardellikantaa koskevaksi monivuotiseksi ohjelmaksi, jonka toteutusta neuvosto ja komissio edelleen estävät.
According to the Commission, the proposed catch limit is in line with its 2009 proposal for a multiannual anchovy stock management plan, on which there is currently deadlock between the Council and the Commission.
Tiettävästi kalastusministerien neuvosto kuitenkin vahvistaa lopullisen saaliita koskevan päätöksen vielä uudelleen joulukuun lopulla, kunhan lopulliset tutkimusraportit ovat saatavana.
However, as is becoming customary, the final decision on quotas will be taken by the Council of Fisheries Ministers in late December 2011, once the final scientific reports are available.