natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kun otetaan huomioon mainittujen jäsenvaltioiden rajallinen ja/tai epätyydyttävä kokemus ydinreaktoreiden turvallisesta hallinnasta niiden suunnitellun käyttöiän jälkeen, onko komissio pyytänyt kummankin jäsenvaltion hallituksilta tarkempia tietoja niiden toteuttamista Euratomin perustamissopimuksen 34 artiklan mukaisista terveydensuojelua koskevista lisätoimenpiteistä?
In the light of the limited and/or unsatisfactory experience of these Member States in the safe management of nuclear reactors beyond their initial design life, can the Commission let me know whether it has required the respective governments of both Member States to provide details, under Article 34 of the Euratom Treaty, of the additional health and safety measures they are taking, respectively, in compliance with this treaty article?
Jos on, niin olisin kiitollinen, jos se toimittaisi toimenpiteiden tarkat tiedot.
If it has, I would be grateful if it could provide details of these additional health and safety measures.
Jos se ei ole pyytänyt tietoja, niin miksi ei?
If it has not requested these details, could it let me know why not?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-9931/2010
Question for written answer E-9931/2010
Aihe: EU:n lainsäädännön täytäntöönpano jäsenvaltioissa
Subject: National application of EU laws
Voiko komissio kertoa, mikä on vastaavuustaulukko?
Will the Commission explain what a correlation table is?
Voiko se toimittaa hyvän käytännön malliksi sopivan, jäsenvaltion laatiman vastaavuustaulukon?
Can it provide an example of a correlation table prepared by a Member State that provides a model for good practice?
Miksi se katsoo, että kunkin EU:n säädöksen olisi sisällettävä vaatimus jäsenvaltioiden vastaavuustaulukosta?
Why does it believe that, as a matter of course, EU legislative acts should each include the requirement that Member States prepare a correlation table?
Mihin toimiin se on ryhtynyt mainitun tuloksen saavuttamiseksi?
What action is it taking to try and secure this outcome?
Kuinka monta sellaista säädöstä on hyväksytty, joissa vastaavuustaulukoiden laadinta on pakollinen vaatimus, ja kuinka monta kertaa neuvosto on hylännyt komission ehdotukset taulukkojen sisällyttämisestä?
Can it state how many legislative acts have been adopted that make the compilation of correlation tables a mandatory requirement, and in how many instances the Council has succeeded in rejecting Commission proposals that such tables be included?
Voiko komissio kertoa, miten neuvosto perustelee säännöllisen kieltäytymisensä hyväksyä mainittua vaatimusta?
Can the Commission state what explanation is provided by the Council for its regular refusal to accept a requirement to prepare correlation tables?
Voiko komissio antaa esimerkkejä sen osoittamiseksi, että vastaavuustaulukoiden julkaisemattomuus hankaloittaa EU:n säädösten asianmukaisen ja tehokkaan soveltamisen varmistamista?
Is the Commission able to provide any example that illustrates how the absence of published correlation tables makes it more difficult to ensure that EU law is being applied properly and effectively?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-9932/2010
Question for written answer E-9932/2010
Viittaan kysymyksiini E-3004/2010 , E-4032/2010 ja E-6593/2010 annettuihin vastauksiin:
Further to the answers given to my Questions E‑3004/2010, E‑4032/2010 and E‑6593/2010:
Komissio kuitenkin myös totesi 24. syyskuuta 2010, että direktiivillä 1999/74/EY ei anneta erityistä mekanismia, jonka nojalla jäsenvaltio voisi estää alueellaan sellaisesta toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien munien tai munatuotteiden markkinoinnin, joka ei toteuta tarvittavia toimenpiteitä estääkseen direktiivin 1999/74/EY säännösten vastaisista tuotantolaitoksista peräisin olevien munien kaupan pitämisen.
However, the Commission also stated on 24 September 2010 that Directive 1999/74/EC does not provide for a specific mechanism allowing a Member State to prevent the commercialisation onto their territory of eggs or egg products coming from another Member State that is not taking the necessary measures to prevent eggs from establishments non-compliant with Directive 1999/74/EC from being placed on the market.
Aikooko komissio kertoa, mihin toimiin se on valmis, jos jäsenvaltio päättää tehdä järjestelyjä estääkseen sellaisten munien tuonnin tai myynnin, joiden kaupan pitämisen se katsoo laittomaksi?
Will the Commission state what action is open to it if a Member State chooses to make arrangements to prevent the import or sale of eggs it believes are not legally marketable?
Mitä tekijöitä komission pitäisi ottaa huomioon – esimerkiksi vaara saada EU:n lainsäädäntö näyttämään naurettavalta – ennen kyseisten toimien toteuttamista?
What factors would the Commission have to take into account — such as whether it would risk making EC law appear ridiculous — before proceeding with such action?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-9933/2010
Question for written answer E-9933/2010
Aihe: Huvipuistojen laitteet
Subject: Fairground rides
Miten komissio perustelee sen, että huvipuistojen laitteet ja huvilaitteet on jätetty edelleen pois tarkistetusta konedirektiivistä (2006/42/EY EUVL L 157, 9.6.2006, s. 24. )?
How does the Commission justify the continuing exclusion of fairground rides and amusement devices from the revised Machinery Directive (2006/42/EC OJ L 157, 9.6.2006, p.
Pois jättäminen oli aluksi perusteltua, koska niiden käyttö liittyi ajanvietteeseen ja viihteeseen samoin kuin mikroautojen, mönkijöiden ja pienoismoottoripyörien käyttö.
The exclusion was justified initially because their use was linked to ‘excitement and entertainment’, along with that of go-karts, quad bikes and mini-motorbikes.
Vaikka viimeksi mainitut tuotteet kuuluvat tarkistetun direktiivin soveltamisalaan, mikään erityinen lainsäädäntö ei kata huvipuistojen laitteita ja huvilaitteita.
However, despite the fact that these latter products fall under the scope of the revised Directive, fairground rides and amusement devices remain unaddressed by specific legislation.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-9934/2010
Question for written answer E-9934/2010
Aihe: Kielteinen suhtautuminen EU:n jäsenyyteen, osa 3
Subject: Hostile view of EU, mark 3
Viittaan vastaukseenne kysymykseen E-8700/2010 , jossa vastasitte kysymykseen, jota en esittänyt.
With reference to your reply E–8700/2010, you have responded to a question I have not asked.
Kysyin seuraavan kysymyksen, jonka nyt esitän jo kolmannen kerran:
I asked — and I repeat this for the third time — the following question:
”Kuinka usein Yhdistyneen kuningaskunnan kielteinen suhtautuminen EU:hun otetaan esille komission sisäisissä keskusteluissa, joissa käsitellään EU:n poliittisen, sosiaalisen ja taloudellisen yhdentymisen kehitystä?”
‘How often does the issue of negative British public opinion arise during internal Commission discussions on the progress of European political, social and economic integration?’
Tämä on tärkeä asia niiden tehtävien kannalta, jotka minulla on vaaleilla valittuna parlamentin jäsenenä.
This is a matter of significance to me in terms of my elected responsibilities.
En aio vatvoa tätä asiaa enää yhtään enempää.
I do not expect to have to labour this point any further.
Vaikuttaa siltä, että komissio antaa tahallisesti vilpillisiä ja vaikeaselkoisia vastauksia välttääkseen keskustelua mahdollisesti epämiellyttävistä aiheista.
It appears the Commission is deliberately furnishing disingenuous and opaque replies so as to avoid the discussion of potentially unpalatable issues.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-9935/2010
Question for written answer E-9935/2010
Aihe: Kuluttajansuoja: televisioluvat Maltassa
Subject: Consumer protection: television licences in Malta
Televisiolupa tuli 1960-luvulla pakolliseksi kaikissa Maltan kotitalouksissa laitteille, joilla voi vastaanottaa televisiolähetyksiä maan alueella.
In the 1960s a television licence was imposed on every household in Malta for any apparatus capable of receiving television transmissions in the country.
Tuohon aikaan maassa oli vain yksi yleisradioyhtiö ja hallituksen määräämä lupamaksu maksettiin suoraan hallitukselle.
At the time there was only one television broadcasting company, and the licence fee introduced by the government was directly payable to the latter.
Vuonna 1975 kyseinen yleisradioyhtiö siirtyi hallituksen alaisuuteen ja siitä tehtiin kansallinen valtion omistama televisioyhtiö.
In 1975 the government took over this broadcasting company and turned it into a national state-owned television company.
Lisenssimaksu maksettiin luonnollisesti verona, mutta sitä ei vastustettu, koska sen vastineeksi saatiin palvelua.
The licence fee was of course a tax, but no one objected to it because they were being provided with a service.
Tuolloin voitiin vastaanottaa vain kyseisen paikallisen yhtiön mustavalkolähetyksiä.
At that time we used to access monochrome transmissions only from this local company.
Vuonna 1981 hallitus käynnisti hankkeen värilähetysten ja väritelevisioiden käyttöönottamiseksi ja päätti ohjata lupamaksuilla kerätyt varat kansalliselle valtion omistamalle yleisradioyhtiölle.
In 1981 the government embarked on a project to introduce colour transmission and colour televisions, and decided to pass the money collected from the licence fees to the national state-owned television broadcasting company.
Maltassa asuvat voivat nykyisin valita useista yleisradioyhtiöistä.
Today people in Malta have several television broadcasting companies to choose from.
He voivat myös valita kaapelitelevision, satelliittilähetykset tai molemmat.
They can also choose whether to have cable television, satellite transmission or both.
Kaapelitelevisiosta maksetaan kuukausimaksu valitun paketin ja palveluyrityksen mukaan.
For cable television one pays a monthly fee according to the package and provider one chooses.
Satelliittitelevision valinneet maksavat ohjelmakortista.
With satellite television one pays for an access card.
Sen lisäksi, että käyttäjät maksavat palvelusta, heidän on maksettava myös arvonlisäveroa.
As well as paying for the service one also pays a tax – VAT.
Vaikka kuluttajan on maksettava yksityiselle palveluyritykselle, jotta hän voi katsoa sen lähetyksiä, televisiolupamaksua ei ole poistettu.
Notwithstanding the fact that the consumer has to pay the private service provider in order access its transmissions, the television licence fee has not been abolished.
Se maksetaan edelleenkin hallitukselle.
To date it is being paid to the government.
Kun otetaan huomion koko tilanne, alkaa ihmetyttää, onko oikeudenmukaista maksaa televisiolupamaksua, jolla ei käytännössä saa mitään.
When one takes all these circumstances into consideration, one starts to wonder whether it is fair to pay a television licence fee which in reality is paying for nothing.
Televisioluvan maksamisesta on tullut vanhanaikaista.
Payment for a television licence has become an anachronism.
Voiko komissio selvittää kysymystä?
Is the Commission in a position to clarify this issue?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-9936/2010
Question for written answer E-9936/2010
Aihe: Tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottoa koskevan direktiivin 2010/40/EU toimeenpanossa tarvittavien delegoitujen säännösten laatiminen
Subject: Drawing up delegated acts to implement Directive 2010/40/EU on the framework for the deployment of intelligent transport systems
Direktiivissä 2010/40/EU tieliikenteen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista säädetään delegoitujen säännösten hyväksymisestä.
Directive 2010/40/EU on the framework for the deployment of intelligent transport systems in the field of road transport and for interfaces with other modes of transport provides for the adoption of delegated acts.
Missä vaiheessa komissio on delegoitujen säännösten kehittelyssä?
How far has the Commission progressed in drawing up these acts?
Mitkä ovat komission suuntaviivat, etenkin eCall-järjestelmää koskevat suuntaviivat?
What guidelines has the Commission adopted, particularly with regard to eCall?
Miten komissio suhtautuu periaatteeseen, jonka mukaan määrityksien ja käyttöönoton on ”oltava nykyisten kansallisten infrastruktuurien ja verkko-ominaisuuksien mukaisia”, etenkin eCall-järjestelmän käyttöönoton osalta?
How is the Commission ensuring compliance with the principle of respecting ‘existing national infrastructure and network characteristics’, particularly in the context of the deployment of eCall?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-9937/2010
Question for written answer E-9937/2010
Aihe: Eurooppalaisten eläinsuojelunormien taloudelliset vaikutukset
Subject: Economic impact of European animal welfare standards
Euroopan unioni on hyväksynyt viime vuosina monipuolista eläinsuojelulainsäädäntöä, ja eläinten suojelua koskevat säännöt ovat unionissa maailman tiukimpia.
In recent years, Europe has adopted a vast amount of legislation on animal welfare, so that it now has the strictest rules in the world.
Karjankasvatusalaa nykyisin koetteleva kriisi on valitettavasti osoittanut sääntöjen kielteiset vaikutukset, kuten tuottajien merkittävät ansionmenetykset.
The current crisis in the stock rearing sector unfortunately reveals the downside of this, shown by a considerable loss of revenue for producers.
Parlamentti on toistuvasti vaatinut komissiota arvioimaan Euroopan nykyisen ja tulevan eläinsuojelulainsäädännön taloudellisia vaikutuksia (5. toukokuuta hyväksytyn Euroopan parlamentin päätöslauselman P7_TA(2010)0130 34 kohta ja 11. marraskuuta 2010 hyväksytyn, karjankasvatusalan kriisistä annetun päätöslauselman P7_TA(2010)0402 16 kohta).
Parliament has repeatedly asked the Commission to evaluate the economic impact of current and future European animal welfare standards (Paragraph 34 of Resolution P7_TA(2010)0130 of the European Parliament adopted on 5 May 2010 and Paragraph 17 of the resolution on the crisis in the livestock sector ( P7_TA(2010)0402 ) adopted on 11 November 2010).
Onko komissio tehnyt aloitteita asiassa?
Has the Commission taken action in this regard?
Milloin niiden tulokset on saatavilla?
When will the results be available?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-9938/2010
Question for written answer E-9938/2010
Aihe: Aivoinfarktin ehkäiseminen eteisvärinästä kärsivillä potilailla
Subject: The Prevention of Stroke among Atrial Fibrillation Patients
Euroopassa kaksi miljoonaa ihmistä saa vuosittain aivoinfarktin.
Two million people experience a stroke in Europe each year.
Aivoinfarkti voi johtaa kuolemaan, ja eloonjääneet kärsivät usein vakavasta toimintarajoitteesta ja tarvitsevat ympärivuorokautista hoitoa.
Strokes can be fatal, and those who survive are often left with a severe disability and in need of 24 hour care.
Kustannukset todennäköisesti nousevat, koska aivoinfarktin saavien henkilöiden määrän on arvioitu kaksinkertaistuvan vuoteen 2050 mennessä.
The cost to the EU arising from strokes amounts to EUR 38 million each year, and this is likely to rise as the number of stroke sufferers is estimated to double by 2050.
Kahdeksassa länsimaassa kerätyn näytön tarkastelu osoittaa, että aivoinfarktien osuus on noin kolme prosenttia kansallisista terveydenhuoltomenoista ja 0,3 prosenttia BKT:sta.
A review of the evidence collected in eight countries in the western world shows that strokes account for around 3% of national health expenditure and 0.3% of GDP.
Komissio tietää, että useat tekijät voivat myötävaikuttaa aivoinfarktin syntyyn.
The Commission will know that several factors can contribute to a stroke.
Yksi niistä on eteisvärinä, joka on rytmihäiriöiden yleisin syy.
One such factor is atrial fibrillation (AF), which is the primary cause of cardiac arrhythmia.
Euroopassa noin kuusi miljoonaa ihmistä kärsii eteisvärinästä, joka viisinkertaistaa aivoinfarktin riskin.
Around 6 million people suffer from AF in Europe, a condition that increases the risk of stroke fivefold.
Eteisvärinästä johtuvat aivoinfarktit ovat muita aivoinfarkteja vakavampia ja aiheuttavat vakavampia toimintarajoitteita.
FA related strokes are more severe than other types of stroke and they result in a more severe disability.
Eteisvärinästä johtuvan aivoinfarktin jälkeen on 50 prosentin riski kuolla vuoden kuluessa.
There is a 50% risk of dying within one year of suffering an AF related stroke.
Mihin toimenpiteisiin komissio voi ryhtyä puuttuakseen tähän asiaan?
What measures can the Commission take to address this issue?
Koska kaikissa jäsenvaltioissa toteutettavat koulutuksen ja tietoisuuden lisäämiseen tähtäävät aloitteet voivat edesauttaa eteisvärinän varhaista diagnosointia, aikooko komissio tukea ja toteuttaa tällaisia aloitteita?
Given that educational and awareness initiatives throughout all Member States could help the early diagnosis of AF, does the Commission intend to support and implement such initiatives?
Asiantuntijoiden mukaan eteisvärinän käsittelyä, hoitoa ja siihen puuttumista on parannettava pikaisesti, samoin kuin eteisvärinästä kärsivien henkilöiden aivoinfarktien ehkäisemistä.
Experts state that there is an urgent need to improve the handling, treatment and intervention of AF and to prevent strokes among AF sufferers.
Mitä komissio voi tehdä tämän aikaansaamiseksi, ja mitä toimenpiteitä on jo käytössä eteisvärinän diagnosointia, hoitoa ja ehkäisyä koskevan tutkimuksen tukemiseksi?
What can the Commission do to bring this about, and what measures are already in place to support research carried out on the diagnosis, treatment and prevention of AF?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-9939/2010
Question for written answer E-9939/2010
Aihe: EU:n tarjoama oikeusapu kansalaisille
Subject: Legal aid for citizens at EU level
EU:n kansalaisen kanssa naimisissa oleva Albanian kansalainen on ollut vangittuna Kreetalla 16. syyskuuta 2010 lähtien.
An Albanian national, who is married to an EU citizen, has been in prison in Crete since 16 September 2010.
EU:n alaa koskevasta lainsäädännöstä huolimatta hänen asiaansa ei ole viety tuomioistuimeen eikä hän ole saanut oikeusapua.
Despite EU legislation in this regard, he has received neither a trial nor legal representation.
Onko olemassa EU:n järjestöä tai EU:n tasolla toimivaan järjestöä, joka tarjoaa oikeusapua EU:n kansalaisille tai EU:n kansalaisten kanssa naimisissa oleville, jos heidät pidätetään ja vangitaan EU:n alueella tai muissa maissa?
Is there an EU organisation, or one at EU level, that provides assistance to EU citizens or spouses of EU citizens who are arrested and imprisoned in the EU or abroad?
Tietääkö komissio EU:n lainsäädännön rikkomuksista tällä alalla?
Is the Commission aware of the breaches of EU legislation in this area?
Mitä komissio voi tehdä auttaakseen kyseistä miestä ja muita hänen kaltaisiaan saamaan oikeusapua ja reilun oikeudenkäynnin?
What can the Commission do to help this man and others like him receive legal aid and a fair trial?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-9940/2010
Question for written answer E-9940/2010
Aihe: Biopolttoaineiden tuotanto
Subject: Biofuel crops
Uudet biopolttoainemarkkinat ovat syntymässä: biopolttoaineiden kysyntä vastaa nykyisin yli 100 miljoonan hehtaarin tuotantoaluetta eli 7:ää prosenttia koko maapallon viljelykelpoisesta maasta sekä pysyvistä viljelyksistä.
The new market in biofuels is growing steadily: current demand for such fuels is equivalent to 100 million hectares, i.e. 7% of the world’s arable land and land permanently under crops.
Biopolttoaineiden tuotantoon keskittyvien viljelysten lisääntyminen vähentää ruokatuotantoon tarkoitetun maan osuutta, lisää siten nälkää maailmassa ja johtaa maatalousväestön maiden pakkolunastuksiin.
As the volume of crops intended for the production of biofuels has risen, the amount of land used for the production of food crops has fallen, resulting in an increase in hunger around the world and the expropriation of small farmers.
Biopolttoaineiden tuotantoon tarkoitettujen viljelysten lisääntyminen vaikuttaa myös maatalouden elintarviketuotantoon vähentäen vaarallisesti tuotantoa maatalouden energiasektorin hyväksi.
The expansion of agrifuel crops is having a dangerous impact on food production, which is losing out to the agri-energy sector.
Kyseiset polttoainevarat, jotka otetaan maa- ja metsätaloustuotteista, kilpailevat nimittäin suoraan ruoantuotannon kanssa, aiheuttavat viljan, kuten soijan ja maissin, hinnannousukierteen ja vahingoittavat elintarviketurvallisuutta.
The direct competition between agrifuels, which are produced from agricultural and forestry products, and food production is resulting in spiralling prices for cereals such as soya and maize and is having an adverse impact on food security.
Kuluttajat joutuvat elintarvikkeiden ja biopolttoaineiden kysynnän välisen kilpailun takia maksamaan elintarvikkeista entistä suuremman hinnan ja vähentämään kulutustaan.
As a result of this situation, consumers are faced with higher food prices and are being obliged to reduce their consumption.
Vaikka biopolttoaineiden käytöllä yritetään vähentää saastepäästöjä, se ei saisi tapahtua Euroopan ja maailmanlaajuisen elintarviketuotannon kustannuksella.
Although biofuel use is aimed at reducing the emission of pollutants, it should not come at the expense of EU and world food production.
Mikä on komission kanta tilanteeseen?
What are the Commission’s views on this issue?
Miten komissio katsoo aiheelliseksi toimia biopolttoaineiden ja elintarvikkeiden välisen kysynnän tasapainottamiseksi?
How, in its view, can a proper balance be struck between demand for biofuels and demand for food?
Katsooko komissio, että toisen ja kolmannen sukupolven biopolttoaineet, jotka johdetaan suoraan kasviselluloosasta tai levien öljyisestä kudoksesta, ovat vaihtoehto muiden kuin elintarvikkeiden tuotantoon tarkoitetun maan käytölle?
Does it believe second- and third-generation biofuels derived directly from plant cellulose or the oil-bearing tissue of algae to be a viable alternative to the use of farmland for non-food crops?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-9941/2010
Question for written answer E-9941/2010
Aihe: Sisämarkkinasääntöjen rikkominen sekä kuluttajansuoja
Subject: Infringement of internal market rules and consumer protection
Italian perustuslain 41 §:ssä säädetään, että laissa säädetään ohjelmat ja tarkoituksenmukaiset tarkastukset, joilla varmistetaan, että julkista ja yksityistä taloustoimintaa voidaan ohjata ja koordinoida sosiaalisissa tarkoituksissa. —
Article 41 of the Italian Constitution states that ‘the law shall provide for appropriate programmes and controls so that public and private-sector economic activity may be oriented and coordinated for social purposes’.
yhtiö EIG Ltd on saanut Malta Financial Serviceltä (Maltan valvontaviranomainen) luvan toimia vakuutusalalla myös Italiassa, missä se on tehnyt lukuisia vakuutussopimuksia —
In the case in point, the Malta Financial Services Authority gave the firm EIG Ltd authorisation to extend its insurance operations to Italy, where it has issued a large number of policies.
ISVAP on 26. huhtikuuta 2010 tehdyn asetuksen nro 2798 nojalla suorittamansa tarkastuksen jälkeen kieltänyt uusien sopimusten teon Italian tasavallassa, mutta se ei ole ilmoittanut siitä ensin kyseisen yrityksen kotijäsenvaltion valvontaviranomaiselle.
After carrying out an inspection, the ISVAP (Italian private insurance supervisory authority) issued Decision No 2798 of 26 April 2010, prohibited EIG Ltd from issuing policies in Italy, without first having informed the supervisory authority of the firm’s home Member State.
Komissiota pyydetään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
Given the above, can the Commission say whether: 1.
Eikö tässä tapauksessa ole tosiasiallisesti tapahtunut menettelyvirhe sekä rikottu kansallista ja yhteisön lainsäädäntöä? 2.
In so doing the ISVAP failed to follow the proper procedure and infringed Italian and EC law? 2.
Olisiko aiheellista toteuttaa jatkotoimenpiteitä vakuutuspalvelujen yhteismarkkinoiden suojelemiseksi? 3.
Further needs to be taken in order to protect the common market in insurance services? 3.
Onko tarpeen puuttua asiaan, jotta voidaan suojella ja/tai maksaa korvauksia niille, jotka ovat tehneet vakuutussopimuksen EIG Ltd:n kanssa?
Steps should be taken to protect the interests of and/or compensate the holders of policies issued by EIG Ltd?