natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On sanottava, että tämä toimituksellisen päivityksen odotusaika on kohtuuttoman pitkä.
Such a waiting period for a formal updating is extremely long.
Odotusaika muodostaa esteen liiketoiminnan harjoittamiselle ja vaikuttaa erittäin byrokraattiselta.
It creates obstacles for industry and commerce and would appear to be excessively bureaucratic.
Miksi Skagenin sataman rekisteröinti rajatarkastusasemien luetteloon on kestänyt niin kauan?
Why has it taken so long to register the port of Skagen on the list of border inspection posts?
Aikooko komissio päivittää rajatarkastusasemien luettelon mahdollisimman pian?
Will the Commission update the list of border inspection posts as soon as possible?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5720/09
WRITTEN QUESTION E-5720/09
esittäjä(t): Nuno Teixeira (PPE)
by Nuno Teixeira (PPE)
Aihe: Asetuksen (EY) N:o 793/2006 muuttaminen maksuviivästysdirektiivin uudelleen muotoilun mukaisesti
Subject: Amendment of Regulation (EC) No 793/2006 following the recasting of the Late Payments Directive
Jos tämä direktiivi hyväksytään ehdotetun aikataulun mukaisesti, Portugalin valtion on vuonna 2010 vakuuttavien taloudellisten seuraamusten uhalla maksettava valtiolle tavaroita ja palveluita myyneiden yritysten laskut 30 päivän kuluessa (verrattuna nykyiseen keskimääräiseen maksuaikaan, joka on 129 päivää). —
If this directive is approved in the proposed terms, from 2010 the Portuguese State will be required to pay invoices from companies providing it with goods and services within a maximum of 30 days, as against the current average of 129 days; otherwise it will face deterrent fines.
Portugalin valtion arvioidaan olevan velkaa pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) noin kolme miljoonaa euroa, ja se maksaa velkojaan takaisin yli kaksi kertaa eurooppalaista keskiarvoa (60 päivää) hitaammin. —
It is estimated that the Portuguese State currently owes around EUR 3 billion to small- and medium-sized companies (SME) and that it takes more than twice the European average (60 days) to pay them.
Nämä maksuviivästykset ovat yksi pk-yritysten – jotka työllistävät yli 90 prosenttia koko maan väestöstä – konkurssien pääasiallisista syistä, ja maksuviivästykset aiheuttavat yhteiskunnalle merkittäviä kustannuksia erityisesti syrjäisimmillä alueilla, kuten esimerkiksi Madeiralla. —
This late payment is responsible for the majority of bankruptcies among SMEs, which account for more than 90 % of all employment in the country, resulting in very high social costs, especially in the outermost regions, such as Madeira.
Madeiran maataloustuottajat kohtaavat pysyviä esteitä, jotka johtuvat vaikeuksia aiheuttavasta maantieteellisesti syrjäisimmästä sijainnista, saaristoluonteesta, korkeuseroista ja ilmastosta sekä pienimuotoisista maatiloista.
Agricultural products from Madeira face constant obstacles due to the region's geographic position on Europe's periphery, the fact it is an island, its difficult terrain and climate and the small size of its farms.
Pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
Bearing this in mind: 1.
Sitoutuuko komissio tätä tarkoitusta varten muuttamaan edellä mainitun asetuksen (EY) N:o 793/2006 7 artiklan 1 kohtaa (lyhentämällä tukien maksamisen määräajan 90 päivästä 30 päivään)?
To that end, will it undertake to bring forward an amendment to Article 7(1) of Regulation (EC) No 793/2006 (reducing the payment deadline for aid from 90 to 30 days)?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5721/09
WRITTEN QUESTION E-5721/09
esittäjä(t): Stephen Hughes (S&D)
by Stephen Hughes (S&D)
Kuinka paljon oli edellisen, vuonna 2006 päättyneen rakennerahasto-ohjelman varojen alikäyttö ”uusien” jäsenvaltioiden osalta?
What was the under-spend in the last Structural Funds Programme ending in 2006 for the ‘new’ Member States?
Kuinka paljon oli edellisen, vuonna 2006 päättyneen rakennerahasto-ohjelman varojen alikäyttö ”vanhojen” 15 jäsenvaltion osalta?
What was the under-spend in the last Structural Funds Programme ending in 2006 for the 15 ‘old’ Member States?
Kuinka paljon on nykyisen rakennerahasto-ohjelman varojen alikäyttö ”uusien” jäsenvaltioiden osalta?
What is the under-spend in the current Structural Funds Programme for the ‘new’ Member States?
Kuinka paljon on nykyisen rakennerahasto-ohjelman varojen alikäyttö ”vanhojen” 15 jäsenvaltion osalta?
What is the under-spend in the current Structural Funds Programme for the 15 ‘old’ Member States?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5723/09
WRITTEN QUESTION E-5723/09
esittäjä(t): Maria Da Graça Carvalho (PPE) ja José Manuel Fernandes (PPE)
by Maria Da Graça Carvalho (PPE) and José Manuel Fernandes (PPE)
Aihe: Kansalliseen strategiseen viitekehykseen (QREN) liittyvä kilpailukykytekijöitä koskeva toimintaohjelma
Subject: NSRF Operational Agenda for Competitiveness Factors
Kansallisen strategisen viitekehyksen teknisestä koordinoinnista vastaavan teknisen komitean seurannassaan käyttämät lyhyen aikavälin indikaattorit osoittivat 30. kesäkuuta 2009 (ohjelman keston puolivälissä) seuraavaa: —
According to economic monitoring indicators from the NSRF experts committee on technical coordination published on 30 June 2009 (the half-way date of the programme's life): —
POFC:n sitomisaste on 38,7 prosenttia —
the POFC commitment rate was 38.7 %, —
POFC:n täytäntöönpanoaste on vain 5,5 prosenttia —
the POFC execution rate was 5.5 %, and —
POFC:n toteutumisaste on 14,1 prosenttia.
the completion rate was 14.1 %.
Tämän perusteella pyydän Euroopan komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
In this light, can the Commission answer the following questions: 1.
Kuinka paljon Portugalin tuotantoverkostolle on tähän mennessä maksettu POFC:hen liittyviä maksuja? 2.
What is the total of POFC payments for the Portuguese economy made to date? 2.
Minkä vuoksi POFC:hen hyväksytyt hankkeet vastaavat ohjelman keston puolivälissä ainoastaan noin yhtä kolmasosaa vuosiksi 2007–2013 tehdystä rahoitussuunnitelmasta? 3.
Half way through the programme's life, why do approved POFC submissions represent only around a third of the financing planned for the 2007‑13 period? 3.
Minkä vuoksi POFC:n täytäntöönpano- ja toteutumisaste ovat niin alhaisia? 4.
What are the reasons behind such a low rate of POFC execution and completion? 4.
Millainen on hyväksyttyjen hankkeiden jakauma toiminta-alan ja hankkeita koskevien sitomis-, täytäntöönpano- ja toteutumisasteiden mukaisesti? 5.
What is the breakdown of approved projects by sector of activity and what are the commitment, execution and completion rates for ongoing projects? 5.
Mitä lyhyen aikavälin toimenpiteitä on suunniteltu hyväksyttyjen hankkeiden lukumäärän lisäämiseksi ja käynnissä olevien hankkeiden täytäntöönpanoasteen parantamiseksi?
What short-term measures are planned to increase the number of projects approved and the execution rate of ongoing projects?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5724/09
WRITTEN QUESTION E-5724/09
Aihe: Yritysten tutkimus- ja teknologinen kehittämistoiminta/Kannustinhankkeet – Kansallinen strateginen viitekehys
Subject: RTD companies / NSRF mobilising projects
Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen kannustinjärjestelmään kuuluvien kannustinhankkeiden tavoitteena on tehokas tiedonvaihto ja tutkimus‑ ja teknologisen kehittämistoiminnan tulosten hyödyntäminen yrityksissä.
Mobilising projects, which are integrated into the Incentives System for Research and Technological Development (IS RTD), aim to facilitate the effective transfer of knowledge and to increase the value of RTD results in companies.
Näin ollen hankkeet ovat kansallisella tasolla merkittävä väline sen Lissabonin strategian keskeisen tavoitteen saavuttamisessa, jonka tarkoituksena on auttaa Euroopan unionia tulemaan ”maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietoon perustuvaksi taloudeksi, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta”.
This is an important national tool in achieving the central objective of the Lisbon Strategy: transforming Europe into ‘the most dynamic and competitive knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion’.
Näiden luonteeltaan strategisten hankkeiden tavoitteena on siis vaikuttaa monialaisesti ja kannustaa taloudellista rakennetta panostamalla tutkimus‑ ja teknologisen kehittämistoimintaan ja edistämällä tämänkaltaista toimintaa kansallisilla teollisuuden ja yritystoiminnan aloilla.
These strategic projects aim to have a cross-sectoral impact and to have a mobilising effect on the country's economy by incorporating and promoting RTD activities in the industrial sector and among Portuguese companies.
Edellä mainitun huomioon ottaen pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
In this light, can the Commission answer the following questions: 1.
Mitä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen kannustinjärjestelmään kuuluvia kannustinhankkeita koskevia tarjouskilpailuja on tähän mennessä avattu ja montako hakemusta (ja vastaavaa kannustetta) on hyväksytty? 2.
What competitions for the submission of mobilising project proposals, within the scope of the NSRF, have been held to date and how many applications (and their respective incentives) have been approved? 2.
Minkä verran tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen kannustinjärjestelmään kuuluviin kannustinhankkeisiin on varattu julkisia varoja ja mikä on yhteisön rahoituksen osuus?
What is the value of public and EU funds planned for Mobilising Projects within the scope of the NSRF?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5725/09
WRITTEN QUESTION E-5725/09
Aihe: Euroopan polkupyöräviranomainen
Subject: European Bicycle Officer
Tuoreessa kaupunkiliikennettä koskevassa toimintasuunnitelmassa komissio ehdotti paikallisille, kansallisille ja alueellisille viranomaisille 20 toimenpidettä kestävää kaupunkiliikennettä koskevien tavoitteidensa saavuttamiseksi.
In a recent Action Plan on Urban Mobility, the Commission proposed twenty measures for local, national and regional authorities to achieve their goals for sustainable urban mobility.
Yhdeksän kymmenestä vuoden 2007 Eurobarometri-tutkimukseen osallistuneista EU:n kansalaisista ovat sitä mieltä, että heidän alueensa liikennettä olisi parannettava.
Nine out of ten EU citizens surveyed in a Eurobarometer survey of 2007 believe that the traffic in their area should be improved.
Pyöräilyä voidaan hyödyntää yhteiskunnallisesti kohtuullisena liikennemuotona.
Cycling can reap great benefits as a socially equitable transport mode.
Lyhyiden automatkojen vähentämisen, alempien yksityisten kuljetuskustannusten sekä hiljaisempien ja turvallisempien katujen avulla pyöräily voi edistää parempaa yhteiskuntaan integroitumista.
With a reduction of short car trips, lower personal transport costs and quieter, safer streets, cycling can help to promote better social integration.
Lisäksi pyöräilyn edistäminen auttaisi huomattavasti vähentämään hiilidioksidipäästöjä ja lopulta vähentämään katujemme liikennettä.
Furthermore, promoting cycling would help to greatly reduce CO 2 emissions and ultimately reduce traffic on our streets.
Voiko komissio harkita mahdollisuutta perustaa Euroopan polkupyörä-viranomaisen viran käytännön toimena kaupunkiliikennettä koskevan toimintasuunnitelman yhteydessä?
Would the Commission consider the possibility of establishing a European Bicycle Officer as a concrete action within the framework of the action plan on Urban Mobility?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5726/09
WRITTEN QUESTION E-5726/09
Aihe: Irlannissa asuvia EU:hun kuulumattomien maiden kansalaisia koskevat viisumivaatimukset
Subject: Visa requirements for non-EU Irish residents
Nykyisten Schengenin säännöstöä koskevien sääntöjen mukaan Irlannissa asuvien EU:hun kuulumattomien maiden kansalaisten on haettava Schengen-alueen kauttakulkuviisumia, kun he lentävät yhdestä EU:n jäsenvaltiosta toisen kautta.
Under current rules concerning the Schengen acquis, non-EU Irish residents have to apply for a Schengen transit visa when flying from one EU country through another.
Aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin poistaakseen hankaluudet, joita Irlannissa asuville EU:hun kuulumattomien maiden kansalaisille aiheutuu, kun he matkustavat Schengen‑alueeseen kuuluvien maiden kautta?
Will the Commission take steps to eliminate the inconveniences that non-EU Irish residents incur when travelling through Schengen countries?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5727/09
WRITTEN QUESTION E-5727/09
Tulostimen tai faksilaitteen osto aiheuttaa eurooppalaisille kuluttajille suuria ongelmia varamustepatruunojen, ‑rumpujen ja ‑kasettien hankinnassa.
After purchasing printers or fax machines, European consumers encounter basic problems in obtaining replacement ink, drum and other cartridges.
Usein on niin, että tiettyyn tuotesarjaan kuuluvissa laitteissa ei voida enää käyttää sarjan seuraavaan malliin sopivia mustepatruunoita ja ‑rumpuja.
Often, older devices within a line of products cannot be fitted with the same ink and drum cartridges as later models.
Vastaavasti varastossa olevia varaosapatruunoita ja ‑rumpuja ei usein voida enää käyttää sarjan seuraavassa mallissa, saati sitten jossain toisessa uudessa laitteessa.
Equally, replacement ink and drum cartridges still in stock for previous models can often not be used in newer models, let alone in new devices from a different range.
Muste- tai väriainekasettien täyttöä ympäristöä säästävänä vaihtoehtona ei nykyisten laitteiden kohdalla tarjota juuri lainkaan tai kuluttajat eivät käytä sitä monimutkaisen ja vaivalloisen täyttöprosessin vuoksi.
The option of refilling ink or toner cartridges, an environmentally friendly alternative, is almost never offered for popular devices, or is not taken up by consumers because it is complicated and laborious.
Suunnitteleeko Euroopan komissio muste- ja väriainekasetteja koskevan yhtenäisen standardin käyttöönottoa, kuten matkapuhelinten laturien kohdalla on tehty?
Does the Commission have any plans to introduce a single standard for printer and toner cartridges, as is the case with mobile telephones chargers?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5728/09
WRITTEN QUESTION E-5728/09
Aihe: Fasistien ja uusnatsien väkivaltaisuudet, uhkailut ja hyökkäykset henkilöitä, kansalaisjärjestöjä, toimielimiä ja demokraattisia poliittisia ryhmittymiä vastaan Valencian itsehallintoalueella
Subject: Fascist and neo-Nazi wave of violence, intimidation and aggression against persons, NGOs, institutions and democratic political formations in the Valencian Autonomous Community
Tällaisten rikosten tekijät ovat toistaiseksi selvinneet rangaistuksetta, eikä Espanjan hallitus ole toiminut riittävän tehokkaasti tämän perusteettoman väkivallan lopettamiseksi.
The perpetrators of such criminal acts have so far remained in total impunity and the Spanish Government has not acted in a sufficiently drastic way to stop this unjustifiable violence.
Vuonna 2007 CEAR:n kaltaisia maahanmuuttajien tukijärjestöjä vastaan tehtiin lisäksi kymmenen ”muukalaisvihamielistä hyökkäystä” alle seitsemässä kuukaudessa.
Moreover, in 2007, ten ‘xenophobic attacks’ in less than seven months took place against organisations that help immigrants, such as the CEAR.
Tämä on vielä kohtalokkaampaa ja huolestuttavampaa Valencian itsehallintoalueen demokratian, Espanjan perustuslain noudattamisen ja oikeusvaltion periaatteiden kannalta.
This is even more dramatic and worrying for the state of democracy, respect for the Spanish Constitution and the rule of law in the Valencian Autonomous Community.
Tekojen uhrit tuntevat itsensä avuttomiksi ja pyytävät toimielimiä ja valtion turvallisuusjoukkoja lopettamaan tämän pitkän väkivallan aallon.
The victims of these acts feel helpless and are asking the institutional bodies and state security forces to stop this long wave of violence.
Espanjan valtion on puututtava asiaan ja toteutettava päättäväisiä toimia, jotta rikolliset voidaan pidättää ja jotta tällaisilta hyökkäyksiltä vältytään tulevaisuudessa.
The Spanish state has to intervene and take decisive action in order to arrest these criminals and avoid such attacks in the future.
Se ei ole toistaiseksi kuitenkaan toiminut näin.
However, it has so far failed to do so.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5729/09
WRITTEN QUESTION E-5729/09
esittäjä(t): Corina Creţu (S&D)
by Corina Creţu (S&D)
Aihe: Lisäresurssien käyttöönotto ja tehokkaiden toimintasuunnitelmien toteuttaminen Euroopan komission toimesta lapsikuolleisuuden vähentämiseksi
Subject: Mobilisation of additional resources and implementation of efficient action plans by the Commission with the aim of reducing child mortality
Pelastakaa lapset -järjestön raportti paljastaa järkyttävän tuloksen: 2 miljoonaa vauvaa kuolee vuosittain 24 ensimmäisen tunnin kuluessa syntymästä.
A report by Save the Children has revealed alarming figures: 2 million babies die each year within 24 hours of their birth.
Näistä ennenaikaisista kuolemista 97 prosentin osuus rekisteröidään kehitysmaissa, erityisesti köyhissä ja marginaalisissa yhteisöissä.
Of these premature deaths, 97 % occur in developing countries, above all in poor and marginalised communities.
On siten merkityksellistä, että yksi viidestä afgaanilapsesta kuolee ennen 5 vuoden ikää, ja Saharan eteläpuolisessa Afrikassa tämä osuus on yksi seitsemästä lapsesta.
It might be pointed out in this connection that one Afghan child in five dies before reaching their fifth birthday, whilst the corresponding figure for sub-Saharan Africa is one in seven children.
Valitettavasti myös eräissä Euroopan maissa tilanne on huolestuttava lapsikuolemien suhteen: esimerkiksi Romaniassa alle 1-vuotiaiden lapsikuolleisuuden osuus oli vuonna 2008 11 prosenttia, eli yli kaksi kertaa enemmän kuin EU:n keskiarvo, joka oli 4,6 prosenttia.
Regrettably, the situation with regard to child deaths also gives cause for concern in some European countries: in Romania, for example, the proportion of deaths among children under the age of one stood at 11 % in 2008, more than double the EU average of 4.6 %.
Puolet alle 1-vuotiaiden kuolemista tapahtuu Romaniassa ensimmäisen elinkuukauden aikana, mikä on kolminkertainen määrä eurooppalaiseen keskiarvoon verrattuna.
Half of all deaths among children under the age of one in Romania occur within the first month after birth, which is three times the European average.
Maailmanpankin arvioiden mukaan lapsikuolleisuus tulee kasvamaan talous‑ ja rahoituskriisin vuoksi jopa 400 000 tapaukseen vuodessa vuoteen 2015 mennessä.
According to World Bank estimates, the child mortality rate is set to rise by up to 400000 cases per year by 2015 as a consequence of the economic and financial crisis.
Köyhyyden paheneminen ja nälänhädän laajeneminen maailmassa talouskriisin seurauksena tarkoittaa päivä päivältä etääntymistä tästä tavoitteesta.
Worsening poverty and the spread of famine in various parts of the world as a result of the economic crisis mean that this target is receding with each day that passes.
Katsooko komissio, että on aiheellista tehostaa EU:n uusille jäsenvaltioille myönnettyä tukea, jotta lapsikuolleisuuden määrää saataisiin vähennettyä?
Does the Commission consider it appropriate to step up the support given to the new Member States of the European Union to reduce the rate of child mortality?
Aikooko Euroopan komissio ottaa käyttöön lisäresursseja ja tehokkaita toimintasuunnitelmia, jotta lähestyttäisiin laadittuja tavoitteita lapsikuolleisuuden vähentämiseksi maailmassa?
Does the Commission intend to mobilise additional resources and implement efficient action plans aimed at making progress towards the objectives set for reducing child mortality across the world?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5730/09
WRITTEN QUESTION E-5730/09
esittäjä(t): Riikka Manner (ALDE)
by Riikka Manner (ALDE)
Euroopan työmarkkinat kärsivät työvoimapulasta samaan aikaan kun nuorille ei ole riittävästi työpaikkoja.
The European labour market is simultaneously afflicted by a manpower shortage and a dearth of jobs for young people.
Euroopan unionin tulisi puuttua tähän ristiriitaan.
The EU ought to tackle this paradox.
Tilastot nuorisotyöttömyyden osalta ovat ankeat.
The youth unemployment statistics make grim reading.
Yli kymmenen prosenttia EU:n 25–29-vuotiaista nuorista on työttömiä.
More than 10 % of 25- to 29-year-olds in the EU are out of work.
Luku on 10 % Tanskassa, Irlannissa ja Alankomaissa ja yli 20 % Suomessa, Puolassa ja Slovakiassa.
The figure is 10 % in Denmark, Ireland, and the Netherlands and over 20 % in Finland, Poland, and Slovakia.
15–29-vuotiaiden nuorten osuus EU:n työttömistä on lähes 40 %.
Young people in the 15 to 29 age group account for nearly 40 % of the EU’s jobless.
Olen tyytyväinen, että komission puheenjohtaja on nostanut agendassaan esiin sosiaalisen Euroopan käsitteen.
I am pleased that the Commission President has placed the concept of Social Europe on his agenda.
Eurooppa tarvitsee ja ihmiset odottavat meiltä vahvempaa otetta laajoihin sosiaalisiin ongelmiin, kuten nuorisotyöttömyyteen.
Europe needs — and people are looking to us to provide — a more resolute approach to widespread social problems such as youth unemployment.
Nuorisotyöttömyyden vaikutukset tulevat näkymään vuosikymmenten päähän, joten on välttämätöntä, että komissio etsii asiaan ratkaisuja.
The effects of youth unemployment will be visible for decades, and that is why the Commission has to seek solutions.
Koulutuksen, liikkuvuuden sekä työllisyys- ja integrointipolitiikan tehokkaampi koordinointi helpottaa siirtymistä koulutuksesta työelämään.
More effective coordination of training, mobility, and employment and integration policy eases the transition from education to working life.
Koulutusjärjestelmiä on mukautettava paremmin talouden vaatimuksiin, ja yrittäjyyttä on edistettävä.
Education and training systems have to be geared more closely to economic requirements, and entrepreneurship must be fostered.
Lisäksi unionin tulisi toteuttaa aktiivista työmarkkinapolitiikkaa ja parantaa ammatillisen jatkokoulutuksen tasoa.
In addition, the EU should implement an active labour market policy and improve the standard of continuing vocational training.
Kysynkin, kuinka komissio aikoo tulevalla kaudellaan reagoida asiaan?
How does the Commission propose to respond in its coming term?
(5. tammikuuta 2010)
(5 January 2010)
Nuorten työllisyys on ollut Euroopan työllisyysstrategian myötä yksi komission painopisteistä jo vuosia ennen kriisin alkamista.
Youth employment has been a priority for the Commission in the last few years, well before the crisis hit us, under the European Employment Strategy.
Komissio on määrittänyt keskeiset haasteet yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, jotka tehostivat toimiaan nuorten integroimiseksi työmarkkinoille vuonna 2005 tehdyllä eurooppalaisella nuorisosopimuksella.
The Commission has identified key challenges in collaboration with the Member States, which undertook to step up action to foster the labour market integration of young people in the European Pact for Youth in 2005.
Toiminta-alueita ovat muun muassa koulunsa keskeyttäneiden määrän vähentäminen, ammatillisen koulutuksen lisääminen ja parantaminen erityisesti työssä tapahtuvan koulutuksen avulla (oppisopimukset), nuorten rekrytoinnin tukeminen sekä niiden nuorten aseman vahvistaminen, joilla jo on työpaikka – vaikka epävarmakin.
Areas for action include reducing the number of school drop-outs, increasing and improving vocational training, especially through work-based training (apprenticeships), supporting the recruitment of young people and strengthening the position of those who have jobs, albeit precarious ones.
Vaikka monet jäsenvaltiot ovat toteuttaneet toimia näiden päämäärien saavuttamiseksi, toimet eivät johtaneet nuorten aseman pysyvään paranemiseen ennen kriisiä.
Although many Member States have taken action to that end, this did not lead to a sustainable improvement in the position of young people before the crisis hit.
Eurooppa-neuvosto on toistuvasti korostanut, että tarvitaan määrätietoisempaa toimintaa, kuten tehokkaampaa työmarkkinapolitiikkaa ja toimia, joilla työttömille nuorille taataan mahdollisuus uuteen alkuun neljän kuukauden kuluessa.
The European Council has repeatedly stressed the need for more resolute action, for instance by stepping up active labour-market policy measures and giving unemployed young people a fresh start within four months.