natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Voiko komissio kertoa, mitä keinoja sillä on käytettävissään, ja jos se ei aio esittää lainsäädäntöehdotusta, kuinka se suojelee loukkaantumiselle alttiita tienkäyttäjiä tällaisilta ajoneuvoilta?
Can the Commission indicate what means of doing so it has at its disposal and, if it does not intend to submit any legislative proposal, how it will protect vulnerable road users against such vehicles?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001479/2011
Question for written answer E-001479/2011
Aihe: Euroopan makroaluestrategiat
Subject: Strategies for the European macro-regions
Alueellinen yhteenkuuluvuus, jota käsitellään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 147 artiklassa, on Lissabonin sopimuksen voimaan tultua yksi Euroopan unionin tavoitteista. —
since the coming into force of the Lisbon Treaty, territorial cohesion, provided for under Article 147 of the TFEU has been one of the objectives of the European Union; —
Koheesiopolitiikan alueellisen ulottuvuuden puitteissa on avustettu makroalueellisten strategioiden toteuttamista, mistä esimerkkejä ovat Tonavan ja Itämeren alueen strategiat. —
under the aegis of the territorial dimension of the Cohesion Policy, we have seen progress in implementing macro-regional strategies, for example the strategy for the Danube Region and the strategy for the Baltic Region; —
Viidennen yhteenkuuluvuutta käsittelevän kertomuksen 9. marraskuuta 2010 päivätyissä johtopäätelmissään Euroopan komissio on sitä mieltä, että ”uusia makroaluestrategioita olisi lähestyttävä selvittämällä ensin tarkkaan nykyiset strategiat ja käytettävissä olevat varat” ja että ”makroaluestrategioiden olisi oltava keskeisiin haasteisiin keskittyviä laaja-alaisia yhdennettyjä välineitä, joita tuetaan enemmän ylikansallisesti”. —
in its conclusions on the Fifth Cohesion Policy Report of 9 November 2010, the Commission states that ‘further work on new macro-regional strategies should be based on a thorough review of existing strategies and the availability of resources’ and that these strategies ‘should be broad-based integrated instruments focused on key challenges and supported by a reinforced transnational strand’; —
Makroalueen käsite on edelleen epämääräinen ja kattaa ”yhtenäiset raamit, joiden tavoitteena on vastata keskeisiin haasteisiin ja tarttua merkittävimpiin tilaisuuksiin” jollakin tietyllä maantieteellisellä alueella, kuten Euroopan Itämeren alueen strategian perustavassa tiedonannossa todetaan.
‘macro-region’ is still a vague concept which refers to ‘an integrated framework to address the challenges and opportunities’ of a particular geographical area, according to the communication which set up the European Strategy for the Baltic Sea Region,
Aikooko komissio esitellä lähiaikoina uusia strategia-aloitteita muille Euroopan alueille?
Does the Commission intend to put forward fresh proposals for strategies for other European regions in the near future?
Olisiko mahdollista julkaista tiedonanto aiheesta ”Makroalueiden eurooppalaiset rakenteet” oikeusvarmuuden ja ohjelmallisen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi?
How feasible would it be to bring out a Communication on the ‘European Architecture of the Macro-regions’ for the purposes of legal security and programming consistency?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001480/2011
Question for written answer E-001480/2011
Aihe: Euroopan perheallianssi: tämänhetkinen tilanne
Subject: European Alliance for Families: update
Tämän perusteella kysyn komissiolta seuraavaa: 1.
I would ask the Commission to answer the following: 1.
Miten komissio arvioi Euroopan perheallianssin toimintaa? 2.
How does it assess the work of the European Alliance for Families to date? 2.
Mitä sen saavutuksia, hankkeita tai käynnissä olevia aloitteita komissio voi mainita? 3.
What specific achievements, projects or initiatives arriving from its activity can be highlighted? 3.
Mitkä ovat olleet suurimpia ongelmia Euroopan perheallianssin toiminnassa? 4.
What are the main problems encountered by the European Alliance for Families in carrying out its mission? 4.
Millä konkreettisella tavalla Euroopan perheallianssi on myötävaikuttanut jäsenvaltioiden perheiden elinolosuhteiden parantamisen tutkimukseen? 5.
How has the European Alliance for Families effectively contributed to studying how to improve the living conditions of families in the Member States? 5.
Millaisiin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä pyrkiäkseen parantaakseen toimintaansa ja edistääkseen todellisia parannuksia eurooppalaisten perheiden olosuhteissa?
What measures has it taken or does it intend to take with a view to seeking to improve its efforts and to promote effective improvements in European families’ living conditions?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001481/2011
Question for written answer E-001481/2011
Aihe: Egyptin kriisi ja Suezin kanavan toiminta
Subject: Crisis in Egypt and access to the Suez Canal
Egyptiläinen sanomalehti Al-Ahram uutisoi, että 6 000 Suezin kanavan satamissa työskentelevää henkilöä on ilmoittanut jäävänsä lakkoon määrittelemättömäksi ajaksi vastalauseena matalille palkoille ja huonoille työolosuhteille.
The Egyptian newspaper Al Ahram reports that 6000 Suez Canal port workers have announced an indefinite strike in protest against low wages and other working conditions.
Joka päivä Suezin kanavasta kulkee 4 miljoonaa tynnyriä öljyä ja 5–7 prosenttia Euroopassa käytettävästä öljystä kuljetetaan päivittäin Suezin kanavan läpi, joten tällaisella lakolla voi olla lähes välittömiä vaikutuksia Euroopan maiden hintoihin ja toimituksiin.
Given that 4 million barrels of oil go through the Suez Canal every day, and that this includes 5 % to 7 % of Europe's oil consumption, this strike could have an almost immediate impact on prices and supplies in European countries.
Seuraako komissio tätä tilannetta?
Is the Commission monitoring this situation?
Onko komissiolla jonkinlainen ”suunnitelma B” öljyntoimitusten siltä varalta, että työntekijöiden lakko haittaa vakavasti Suezin kanavan toimintaa ja siten vaarantaa Euroopan öljynsaannin?
Does the Commission have any ‘plan B’ with regard to oil supplies, should the Suez Canal be seriously affected by the strike, thus jeopardising the supply of oil to Europe?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001482/2011
Question for written answer E-001482/2011
Aihe: Lasten turvallisuus internetissä
Subject: Internet security — children
Kolmasosa 9–10-vuotiaista eurooppalaislapsista käy päivittäin internetissä, ja osuus kasvaa 80 prosenttiin, kun tarkastellaan 15–16-vuotiaita nuoria.
One third of Europe’s 9 to 10 year olds and 80 % of 15 to 16 year olds log into the Internet every day.
Vaikka vanhempia onkin jonkin verran rohkaistu valvomaan lasten ja nuorten toimintaa internetissä, vaikuttaa siltä, että osa vanhemmista on täysin tietämätön niistä vaaroista, joihin internetin valvomaton käyttö voi lapset ja nuoret johtaa.
Despite various initiatives to encourage parents to monitor what children and adolescents are doing on the Internet, it appears that parents are totally unaware of the dangers which uncontrolled Internet access represents for children and adolescents.
Mitä mieltä komissio on näistä huolestuttavista luvuista?
How does the Commission assess these worrying figures?
Millaisiin toimenpiteisiin komissio aikoo jatkossa ryhtyä kannustaakseen vanhempia valvomaan tarkemmin lasten ja nuorten toimintaa internetissä?
What measures does the Commission intend to take in future to promote better parental control of the online activities of children and young people?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001483/2011
Question for written answer E-001483/2011
Vastauksessaan kysymykseen E-8340/2010 komissio on todennut seuraavaa: ”On kuitenkin huomattava, että direktiivissä todennäköisesti säilytetään yleinen mahdollisuus etuoikeutettuun kohteluun ja siten pienempään pääomaan, kunhan kaikki edellytykset täyttyvät”.
In reply to Question E‑8340/2010 the Commission stated that: ‘It should however be noted that the general possibility to apply a preferential treatment and thus hold a lower level of capital is likely to be maintained in the directive, provided that all the conditions are met’ ( sic ).
Voiko komissio vahvistaa, että asuntolainoja ja ensimmäisen kodin hankintaa varten myönnettäviä lainoja koskeva etuoikeutettu kohtelu on todella säilytetty – tai mieluummin, että sitä on vahvistettu – edellä mainitun kysymyksen kohteena olleessa säädösehdotuksessa?
Can the Commission therefore confirm that the provision for preferential treatment of mortgages for residential housing and first-time buyers has in no way been watered down — or, better yet, that it has been strengthened — in the text of the legislative proposal that prompted the above question?
Lisäksi on noussut esiin toinen huolestuttava seikka, johon komissiota pyydetään kiinnittämään huomiota tässä asuntolainoihin vaikuttavan lainsäädännön valmistelun vaiheessa.
There is a further cause for worry to which the Commission’s attention should be drawn at this stage, now that legislative proposals with implications for residential mortgage lending are being drafted.
Italiassa korkotaso on huomattavasti korkeampi kuin muissa EU:n jäsenvaltioissa Alankomaita lukuun ottamatta.
The rates in Italy are much higher than the going rates in all other EU countries bar the Netherlands.
Raportin mukaan pankkien myöntämistä 150 000 euron kiinteistölainoista, joissa laina-aika on 25 vuotta, kuluttajille aiheutuu Italiassa 9 000 euroa enemmän kustannuksia kuin EU:ssa keskimäärin.
According to the report, Italian consumers wishing to borrow EUR 150 000 from a bank for a period of 25 years have to spend EUR 9 000 more than the EU average.
Asuntolainan ottava italialainen perhe maksaa lainaansa siten tosiasiassa 12 kuukautta pidempään kuin muut eurooppalaiset perheet.
In practice, this means that Italian families who take out a mortgage go on paying for 12 months longer than other European families.
Jos tietoja verrataan edelliseen kuukauteen, elokuuhun 2010, tilanne on kuitenkin merkittävästi parantunut: loppukesällä ero oli jopa 17 000 euroa.
Compared with the figures for the preceding month, August 2010, the situation has, however, greatly improved: at the height of summer the difference amounted to nearly EUR 17 000.
Miten komissio suhtautuu tähän tilanteeseen, ja millaisiin toimiin se katsoo tarpeelliseksi ryhtyä edellä mainitun säädösehdotuksen osalta?
How does the Commission view this state of affairs, and what kinds of provisions, in its opinion, should be laid down in the legislative proposal under consideration?
Aikooko komissio käsitellä kysymystä myös muiden Italian asuntolainamarkkinoiden kilpailutilanteen selvitystoimien yhteydessä?
Will it also deal with the matter when taking other steps to ascertain the competitive position of the bank mortgage market in Italy?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001487/2011
Question for written answer E-001487/2011
Aihe: Hormonaalisia haitta-aineita muovipulloissa
Subject: Endocrine disruptors in plastic bottles
Frankfurtissa sijaitsevan Goethen yliopiston tutkijoiden tekemässä uudessa tutkimuksessa kävi ilmi, että muovipulloihin pakattu vesi sisältää enemmän estrogeenin kaltaisia aineita kuin lasipulloihin pakattu vesi.
Researchers at the Goethe University in Frankfurt have shown in a new study that water in plastic bottles has a higher content of oestrogen-like substances than water in glass bottles.
Tutkijat ovat testanneet saksalaisiin, ranskalaisiin ja italialaisiin muovi- ja lasipulloihin pakattua vettä.
The researchers tested water from both plastic and glass bottles from sources in Germany, France and Italy.
Kohonnut estrogeenin kaltaisten aineiden taso on erityisen vaarallista sikiöille ja lapsille, koska nämä ryhmät ovat erittäin herkkiä hyvin pienille estrogeenitason muutoksille.
An increased level of oestrogen-like substances is particularly dangerous for unborn babies and children, since these groups are very sensitive to the least alteration in oestrogen levels.
Tilanne on huolestuttava, koska näitä muovipulloja myydään sisämarkkinoilla.
This gives cause for concern, since these plastic bottles are in circulation on the internal market.
Puolitoista kuukautta sitten toinen tutkija testasi saksalaisiin muovipulloihin pakattua vettä ja sai saman tutkimustuloksen.
A year and a half ago, other researchers tested water in German plastic bottles, and the test yielded the same result.
Tunteeko komissio nämä tutkimukset?
Is the Commission aware of these studies?
Aikooko komissio ryhtyä toimiin näiden muovipulloissa käytettyjen vaaralliset aineiden kieltämiseksi, koska niistä voi olla haittaa käyttäjien terveydelle?
Will the Commission take the initiative to ban the dangerous substances in plastic bottles which can be harmful to consumers’ health?
Aikooko komissio ryhtyä toimiin kuluttajien turvaamiseksi säätämällä väliaikaisen, muovipullojen selkeää merkitsemistä koskevan lain ennen mahdollista kieltoa?
Will the Commission, in the mean time, take the initiative of reassuring consumers by legislating on clear labelling on plastic bottles in the run-up to a possible ban?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001488/2011
Question for written answer E-001488/2011
Aihe: Innovatiivisten rahoitusvälineiden käytön tukeminen
Subject: Promoting the use of innovative financial instruments
Euroopan komissio korostaa erilaisissa ajankohtaisissa tiedonannoissaan, kuinka tärkeänä se pitää uusien rahoitusvälineiden käytön tukemista.
In various communications of ongoing relevance, the Commission stresses how important it regards promoting the use of new financial instruments.
Jäsenvaltioiden ja alueiden tulee käyttää voimakkaammin etenkin kaikkia takaisinmaksettavan rahoituksen muotoja.
In particular, accordingly, Member States and regions should make greater use of all forms of repayable financing.
Myös erilaiset korkotukien ja lainojen yhdistelmät tai muut takaisinmaksettavan rahoituksen muodot ovat mahdollisia.
According to the Commission, various combinations of interest subsidies and loans or other forms of repayable financing are possible, too.
Jotta etenkin seuraavaksi EU:n rakennerahaston ohjelmakaudeksi 2014–2020 tehtävän asetusten uudistamisen yhteydessä sekä niiden jäsenvaltioissa ja alueilla tapahtuvan täytäntöönpanon yhteydessä voidaan mahdollistaa perusteellinen keskustelu aiheesta, kysymyksen laatija pitää tarpeellisena selvityksen saamista seuraaviin kysymyksiin:
To permit an informed debate on this issue, in particular in connection with the forthcoming reworking of the regulations for the next EU Structural Fund assistance period, 2014-2020, and the implementation thereof in the Member States and regions, the following needs to be clarified:
Onko kaikista jäsenvaltioissa ja alueilla käytettävistä uudistuvista rahastoista olemassa ajantasainen luettelo?
Is there an up-to-date list of all revolving funds used in the Member States and regions?
Jos on, tehdäänkö rahaston uudistamisen yhteydessä myös lyhyt arviointi näiden rahastojen menestyksestä, esimerkiksi arvioimalla varojen siirtoa?
If so, in addition to launch dates for funds, is there a summary assessment of how successful they have been, e.g. in terms of estimated funding outflow?
Jos ei ole, aikooko Euroopan komissio laatia tällaisen lyhyet arvioinnit sisältävän luettelon ja esittää sen Euroopan parlamentille?
If not, can the Commission produce such a list containing summary assessments and forward it to Parliament?
Ottaen huomioon, että kaikki ESR:n ja EAKR:n kattamat keskeiset alat eivät sovi tuettaviksi uudistuvilla rahastoilla, kysyn lisäksi seuraavat kysymykset:
Since, in addition, revolving funds are not suitable for providing assistance for all areas which can be covered by the European Social Fund or the European Regional Development Fund:
Mitä haasteita näiden rahastojen osalta kohdataan?
What are the challenges which have had to be met by those funds?
Voidaanko jo arvioida, mitä ensisijaisina pidettyjä toimialoja tulisi mieluiten tukea ja mitä ensisijaisia rahastomalleja tulisi käyttää?
Can it already be gauged what priority areas should ideally be assisted via those funds and what priority fund models should be used for the purpose?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001489/2011
Question for written answer E-001489/2011
Andreas Schwab (PPE) ja Joseph Daul (PPE)
Andreas Schwab (PPE) and Joseph Daul (PPE)
Aihe: Viininviljelyn lopettaminen viinimarkkinauudistuksen yhteydessä
Subject: Ban on vine planting as part of reform of the wine market
Euroopan unionin yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä päätettiin sisällyttää myös aikaisemmat viinimarkkinoita koskevat päätökset niin sanottuun yhteiseen markkinajärjestelyyn.
As part of the reform of the EU’s common agricultural policy it was decided that the existing rules of the wine market, as with other sectors, should be converted into a common market organisation (CMO).
Etenkin siihen sisältyvän viljelyoikeuksien poistamisen vuoksi perinteiset viininviljelyalueet ovat vaarassa joutua suhteettoman voimakkaan kilpailupaineen alaiseksi viininviljelyn ”teollistumisen” myötä.
This CMO, and in particular its ban on vine-planting, risks exposing traditional wine regions to disproportionate competitive pressure owing to the ‘industrialisation’ of wine growing.
On pelättävissä, että perinteistä viinintuotantoa ei voida enää harjoittaa päätoimisesti korkealaatuisilla jyrkkärinteisillä alueilla.
It is to be feared that traditional wine production, particularly in the high-quality steep slopes and hillsides, will cease to be economically viable.
Tämä johtaisi viinin laadun heikkenemisen lisäksi myös ainutlaatuisen kulttuurimaisemamme häviämiseen sekä sen myötä merkittäviin menetyksiin turismin vetovoimaisuudessa.
This would lead not only to a drop in wine quality, but also to the loss of our unique cultural landscape and thus of much that makes it attractive to tourists.
Komissiota kehotettiin viinimarkkinauudistuksen yhteydessä laatimaan kertomus, jonka painopisteeksi oli määrä ottaa uudistuksen toteuttamisesta saadut kokemukset.
In the course of the wine market reform the Commission was asked to submit a report focusing in particular on experience with the implementation of the reform.
Onko vuonna 2012 tehtävästä väliarvioinnista seurauksena, että viininviljelyn lopettamisen mitätöinti huomioidaan?
Will the 2012 mid‑term review be taken as an opportunity to consider reversing the ban on vine-planting?
Millaisiksi komissio arvioi taloudelliset menetykset, jotka uhkaavat viininviljelijöitä aikaisemmin kannattavien tonttien äärimmäisen arvonlaskun vuoksi?
What is the Commission’s view of the financial loss which threatens wine-growers as a result of the dramatic fall in value of formerly profitable plots of land?
Millaiseksi komissio arvioi turismille koituvan hyödyn viinialueista, joita sydämellä hoidetut viininviljelyrinteet kuvastavat?
What is the Commission’s view of the value of lovingly tended wine-slopes for tourism in wine regions?
Mitä komissio aikoo tehdä Euroopan kansalaisten laatu- ja hintatietoisuuden parantamiseksi?
What is the Commission doing to improve the quality- and price-awareness of European citizens?
Aikooko komissio tukea erityisesti rinneviljelyä harjoittavia viininviljelijöitä?
Does the Commission plan any specific subsidies for wine-growers who cultivate vineyards in sloping situations?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001490/2011
Question for written answer E-001490/2011
Tutkimus kehittyy asteittain ja mukautuu uusiin tekniikoihin, kun lukijat alkavat suosia sähköistä lukemista, mikä luo uudet dynaamiset markkinat sähköisten kirjojen ja sähköisen tutkimuksen alalla.
Study is gradually developing and adapting to new technologies as we see readers turning to electronic reading creating a dynamic new market in the field of electronic books and electronic study.
Onko sillä tietoa niiden jäsenvaltioiden kansalaisten osuudesta, jotka pitävät tiedon, virkistyksen ja tutkimuksen kannalta sähköistä kirjaa parempana kuin perinteistä painettua kirjaa?
Is data available on the percentage of citizens of Member States who prefer the electronic book over the traditional printed book for information, recreation and study?
Mitkä ovat kreikkalaisten lukijoiden tavat verrattuna lukijoihin muissa jäsenvaltioissa?
What are the habits of Greek readers compared to those in other Member States?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001491/2011
Question for written answer E-001491/2011
Aihe: Yhteisön rahastojen määrärahojen käyttö jäsenvaltioissa vuonna 2010
Subject: Uptake of Community appropriations of funds to Member States for 2010
Voiko komissio kertoa yksityiskohtaisesti sen saatavilla olevista viimeisimmistä tiedoista, jotka koskevat maksusitoumusten tasoa ja EU:n jäsenvaltioiden menojen tasoa kunkin toimintaohjelman osalta ja osuutena maan varoista kaudella 2007–2013?
Is the Commission in a position to give details from the latest update available to it on the level of commitments and the level of expenditure incurred in EU Member States per operational programme and as a percentage of the resources for the country for the period 2007‑13?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001492/2011
Question for written answer E-001492/2011
Aihe: EU:n tuki Kreikalle vuonna 2010
Subject: EU expenditure in Greece in 2010
Voiko komissio ilmoittaa viimeisimmät tiedot maksusitoumuksista ja tuesta Kreikalle vuonna 2010 siten, että luvut eritellään toimenpideohjelman mukaan ja ilmoitetaan prosenttiosuus Kreikalle myönnetystä kokonaisrahoituksesta kaudella 2007–2013?
Could the Commission provide the most recent data on commitments and expenditure in Greece in 2010, broken up by operational programme and as a proportion of total payments to Greece for the period 2007‑13?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001493/2011
Question for written answer E-001493/2011
Aihe: Päästöt mereen Euboian lahden pohjoisosassa
Subject: Sea discharges in the northern Euboean Gulf
Kreikan ympäristö- ja terveysasioista sekä kansalaisten suojelusta vastaavien ministereiden yhteisen päätöksen mukaan Euboian lahden pohjoisrannalla sijaitsevan tehtaan mineraalijätteitä lasketaan lahteen vuoteen 2012 asti.
According to a joint ministerial decision by the Greek Ministers for the Environment, for Health and for Citizens’ Protection, mineral slag from a coastal factory will continue to be discharged into the northern Euboean Gulf until 2012.
Kreikkalaisen meritutkimuskeskuksen (The Hellenic Centre for Marine Research) laskelmien mukaan 2,4 miljoonaa tonnia jätettä ja 220 000 tonnia jauhetta pääsee Euboian lahden pohjoisosaan vuosittain.
The Hellenic Centre for Marine Research calculates that 2.4 million tonnes of slag and 220 000 tonnes of dust are discharged into the northern Euboean Gulf annually.
Onko komission tietoinen tästä tapauksesta?
Is it aware of this particular case?
Onko empiiristä tietoa saatavilla muista jäsenvaltioista tällaisen jätteen hävittämisestä tehokkaimmalla tavalla? 2.
Are empirical data available from other Member States on the most effective management of this particular waste? 2.
Onko kyseinen ministerien yhteispäätös vesipolitiikan puitedirektiivin (2000/60/EY) mukainen? 3.
Is the joint ministerial decision in question compatible with the spirit of the Water Framework Directive (WFD 2006/60)? 3.
Voiko tämän tyyppisen jätteen dumppaamisen maalle huomioida ympäristöystävällisemmin ja tehokkaammin?
Would terrestrial dumping of this particular type of waste be considered more environmentally friendly and effective?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001494/2011
Question for written answer E-001494/2011
Euroopan unioni jo pitkään pyrkinyt edistämään kiistanalaisen Kašmirin alueen rauhanprosessia oikeudenmukaisen ja kestävän rauhan saavuttamiseksi niin, että paikallisen väestön näkemykset otetaan huomioon.
The European Union has a long-established policy of encouraging a peace process to find a just and sustainable peace settlement in the disputed territory of Kashmir in which the views of the local population are taken into account.