natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Liitteessä II tarkoitettujen hankkeiden osalta jäsenvaltioiden on päätettävä joko tapauskohtaisen tarkastelun kautta taikka raja-arvojen tai kriteerien mukaisesti, onko hankkeesta tehtävä siitä ympäristölle todennäköisesti aiheutuvien merkittävien vaikutusten vuoksi tällainen vaikutustenarviointi.
For Annex II projects, Member States have to determine, either through a case by case examination or according to thresholds or criteria, whether the project is to be made subject to an assessment because of its likely significant effects on the environment taking into account the relevant selection criteria set out in Annex III of the directive.
Tätä päätettäessä on otettava huomioon asiaa koskevat valintaperusteet, jotka vahvistetaan direktiivin liitteessä III. Tässä yhteydessä pidetään olennaisina seikkoina mm. jätteen syntymistä, onnettomuusriskiä, laitoksen sijaintia ja mahdollisia vaikutuksia.
The characteristics of the project which include — inter alia — the production of waste or the risk of accidents, its location and potential impact represent key considerations in this respect.
Jos jäsenvaltio päättää, että hankkeesta aiheutuu merkittäviä vaikutuksia ympäristölle, ympäristövaikutusten arviointi on tehtävä.
In the case where the Member State decides that the project will have significant effects on the environment, an environmental impact assessment has to be carried out.
Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että päätös ympäristövaikutusten arvioinnin tekemisestä saatetaan julkisesti saataville.
The Member States shall also ensure that the decision whether the project shall be subject to an environmental impact assessment or not, shall be made available to the public.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1572/10
WRITTEN QUESTION E-1572/10
Aihe: Pitot-putkien lupavaatimukset
Subject: Licensing requirements for pitot tubes
Onko komissio tietoinen Der Spiegel ‑lehden numerossa 8/2010 olleesta artikkelista (http://www.spiegel.de/international/world/0,1518,679980,00.html), jossa käsitellään Air Francen Airbus-lentokoneen mereensyöksyä lennolla AF 447 Rio de Janeirosta Pariisiin toukokuussa 2009?
Is the Commission aware of the article in Der Spiegel No 8/2010 (http://www.spiegel.de/international/world/0,1518,679980,00.html) which discusses the crash of the Air France Airbus on flight AF 447 from Rio de Janeiro to Paris in May 2009?
Jos on, mikä on Euroopan lentoturvallisuusviraston asema testausvaatimusten vahvistamisessa?
If so, what role does the EASA play in establishing the test requirements?
Eikö testausvaatimuksia pitäisi välittömästi muuttaa siten, että ne olisivat lämpötilan osalta miinus 55 celsiusastetta ja korkeuden osalta 45 000 jalkaa?
Should not the test requirements be immediately adjusted to a temperature of minus 55 degrees Celsius and an altitude of 45 000 feet?
Kyseisessä Airbus 330 ‑lentokoneessa on tietokoneohjattu järjestelmä (flying by wire).
The aircraft concerned, the Airbus 330, has a computer-controlled system (flying by wire).
Katsooko komissio, että lentokoneissa pitäisi olla mekaaninen varajärjestelmä?
Does the Commission think that a mechanical back-up system should be required?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1573/10
WRITTEN QUESTION E-1573/10
Aihe: Sähköautojen latausasemien standardointi
Subject: Standardisation of charging stations for electric cars
Sähköautot ovat edullisia käyttää ja tuottavat vähemmän hiilidioksidia kuin bensiini- tai dieselkäyttöiset autot, ja niiden akut voidaan ladata uusiutuvista energialähteistä tuotetulla sähköllä.
Electric cars are cheap to use and produce less CO 2 than cars that run on petrol or diesel and the battery can be charged with electricity generated from renewable energy.
Näin ollen sähköautolla ajaminen tarjoaa monia mahdollisuuksia.
Thus driving an electric car offers many opportunities.
Sähköautojen käytön kannustamiseksi on tärkeää, että Euroopassa on riittävästi standardoituja liittimiä ja latausasemia.
To encourage good use of electric cars, it is important that there are sufficient standard connectors and charging stations in Europe.
Ilman näitä liittimiä ja latausasemia sähköautoja ei voi käyttää pitkillä matkoilla.
Without these connectors and charging stations, electric cars cannot be used over long distances.
Katsooko komissio, että sähköautojen käytön tärkeys on osa ilmastonmuutoksen torjumista? —
Does the Commission see the importance of using electric cars as part of the effort to combat climate change? —
Jos katsoo, onko komissio valmis solmimaan kansainvälisiä sopimuksia sähköautojen latauskapasiteeteista? —
If so, is the Commission prepared to enter into international agreements concerning the charging capacities for electric cars? —
Mitä muita toimenpiteitä komissio ehdottaa sähköautojen käytön kannustamiseksi?
What additional measures is the Commission proposing to further encourage the use of electric cars?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1574/10
WRITTEN QUESTION E-1574/10
Aihe: Turkin Libyalta, Syyrialta ja muilta mailta poistama viisumipakko
Subject: Abolition by Turkey of the visa requirement for Libya, Syria and other countries
Turkki on hiljattain poistanut viisumipakon useilta mailta, muun muassa Syyrialta ja Libyalta.
Turkey has recently abolished the visa requirement for several countries, including Syria and Libya.
Kun otetaan huomioon monet ongelmat, joita on jo ilmennyt liittyen laittomaan maahanmuuttoon Turkista tai Turkin kautta Eurooppaan, on olemassa vaara, että viisumivapaa matkustaminen Libyasta, Syyriasta, Jordaniasta ja Libanonista pahentaa tilannetta huomattavasti.
In view of the many problems that have already arisen in relation to illegal immigration to Europe from or via Turkey, there is a risk that visa-free travel for Libya, Syria, Jordan and Lebanon will substantially worsen the situation.
Onko komissio keskustellut ongelmasta Turkin hallituksen kanssa?
Has the Commission discussed the problem with the Turkish Government?
Jos on, mihin keskusteluissa päädyttiin?
If so, what were the conclusions?
Mikä vaikutus tällä on liittymisneuvotteluiden jatkamiselle?
What effect will this have on the continuation of the accession negotiations?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1575/10
WRITTEN QUESTION E-1575/10
Aihe: Turkin pääministerin lehdistön vapauden vastaiset kommentit
Subject: The Turkish Prime Minister's comments against freedom of the press
Turkin pääministeri Recep Tayyip Erdogan syyttää taloudellisesta ja sosiaalisesta epävakaudesta Turkin tiedotusvälineiden johtoa.
The Turkish Prime Minister, Mr Erdogan, is laying the blame for the economic and social instability at the door of media bosses in Turkey.
Hänen mielestään toimittajat, jotka luovat epävakautta arvostelemalla hallitusta, pitäisi erottaa.
In his view, journalists who create instability by criticising the government should be sacked.
Hän valittaa, ettei näin tapahdu riittävän usein.
He complains that this does not happen often enough.
Kansainvälisen lehdistöinstituutin edustaja kertoi Hürriyet Daily News -lehdelle maaliskuun alussa, että pääministerin lausunnoilla on huolestuttavia vaikutuksia lehdistön vapaudelle Turkissa.
A representative of the International Press Institute told the Hürriyet Daily News at the beginning of March that the Prime Minister’s remarks had worrying implications for press freedom in Turkey.
Aikooko komissio ryhtyä toimiin?
Is the Commission considering taking action?
Mikä vaikutus tällä tapauksella on Turkin liittymisneuvotteluiden jatkamiselle?
What effect will this incident have on the continuation of the accession negotiations with Turkey?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1576/10
WRITTEN QUESTION E-1576/10
Onko neuvosto keskustellut ongelmasta Turkin hallituksen kanssa?
Has the Council discussed the problem with the Turkish Government?
Yhteistyön tehostaminen tärkeimpien EU:n ulkopuolisten alkuperä- ja kauttakulkumaiden kanssa on keskeinen tekijä laittoman maahanmuuton torjuntaa koskevassa Euroopan unionin lähestymistavassa.
Strengthening cooperation with the main third countries of origin and transit is a key element of the European Union's approach to combating illegal immigration.
Eurooppa-neuvosto on jatkuvasti korostanut tähän tavoitteeseen tähtäävien toimenpiteiden merkitystä osana maahanmuuttoa koskevaa laaja-alaista lähestymistapaa, joka on maahanmuuttoa koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan ja Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksessa esitetyn lähestymistavan mukainen.
The European Council has consistently underlined the importance of measures directed to that objective as part of a comprehensive approach to migration consistent with that set out in the Global Approach to Migration and the European Pact on Immigration and Asylum.
Laajentumisesta 7. joulukuuta 2009 annetuissa päätelmissä neuvosto suhtautui myös myönteisesti muuttoliikettä koskevan tehostetun vuoropuhelun käynnistämiseen Turkin kanssa ja kehotti toteuttamaan jo pian konkreettisia toimia erityisesti takaisinoton ja rajavalvonnan osalta Eurooppa-neuvoston kesäkuussa ja lokakuussa 2009 antamien päätelmien mukaisesti.
In its conclusions on enlargement of 7 December 2009, the Council welcomed the beginning of the reinforced dialogue on migration with Turkey and called for concrete steps to be taken rapidly, in particular as regards readmission and border control, in accordance with the conclusions of the European Council of June and October 2009.
Eurooppa-neuvoston 10. ja 11. joulukuuta 2009 hyväksymässä Tukholman ohjelmassa todettiin uudelleen, että tehokkaat toimet laittoman maahanmuuton torjumiseksi ovat tarpeen.
The Stockholm Programme, adopted by the European Council on 10-11 December 2009, reaffirmed the need for effective action against illegal immigration.
Siinä myös mainittiin Turkki keskeisenä kumppanina ja todettiin samassa yhteydessä, että EU ja Turkki olivat sopineet yhteistyön tiivistämisestä voidakseen vastata muuttovirtojen hallitsemisen yhteiseen haasteeseen ja erityisesti torjua laitonta maahanmuuttoa.
It also identified Turkey as a key partner and, in that connection, noted the fact that the EU and Turkey had agreed to intensify their cooperation to meet the common challenges of managing migration flows and to tackle illegal immigration in particular.
Tukholman ohjelmassa ja 7. joulukuuta annetuissa neuvoston päätelmissä todettiin lisäksi, että neuvottelujen saattaminen päätökseen takaisinottosopimuksesta Turkin kanssa on ensisijaista.
The Stockholm Programme, as well as the 7 December 2009 Council conclusions, further noted that concluding negotiations on the readmission agreement with Turkey is a priority.
Neuvosto antoi 25. ja 26. helmikuuta 2010 päätelmät toimenpiteistä ulkorajojen valvonnan ja laittoman maahanmuuton torjumisen tehostamiseksi.
On 25‑26 February 2010, the Council adopted conclusions on measures for reinforcing the protection of the external borders and combating illegal immigration.
Se suhtautui myönteisesti siihen, että jatketaan rakentavasti EU:n ja Turkin takaisinottosopimuksen virallisia neuvotteluja, joissa sovitaan kolmansien maiden kansalaisten palauttamisesta, ja vetosi sopimuksen tekemiseksi mahdollisimman pian sekä korosti, että jo voimassa olevien kahdenvälisten takaisinottosopimusten riittävä täytäntöönpano on edelleen etusijalla.
It welcomed the constructive resumption of the formal negotiations on a EU‑Turkey readmission agreement, which makes provision for the return of third‑country nationals, called for its conclusion as a matter of urgency, and stressed that adequate implementation of already existing bilateral readmission agreements remains a priority.
Komissiota pyydettiin lisäksi nykyisen liittymistä valmistelevan tukivälineen IPAn rahoituskehyksen yhteydessä tutkimaan mahdollisuuksia osoittaa riittävät varat Turkin valmiuksien parantamiseksi laittoman maahanmuuton torjunnassa: tähän kuuluu Turkin yhdennetyn rajaturvallisuuden järjestelmän tukeminen.
The Commission was also invited, in the context of the existing Instrument for Pre-accession Assistance (IPA) financial framework, to explore possibilities for providing adequate financial means to improve Turkish capacity to tackle illegal migration, including support for the implementation of the Turkish integrated border management system.
Takaisinottosopimusta koskevien neuvottelujen, joissa sovitaan kolmansien maiden kansalaisten palauttamisesta, virallisen jatkamisen jälkeen viimeisin neuvottelukierros järjestettiin 19. maaliskuuta Ankarassa.
Following the formal resumption of negotiations on a readmission agreement, which makes provision for the return of third‑country nationals, the latest round of negotiations took place on 19 March in Ankara.
Neuvosto tukee edelleen komissiota pyrkimyksissä saada ne pian onnistuneesti päätökseen.
The Council will continue to support the Commission in seeking to bring them to a successful conclusion at an early date.
Maahanmuutto otetaan jatkossakin esiin kaikilla asiaankuuluvilla tasoilla, viimeksi EU:n ja Turkin assosiaatiokomitean kokouksessa 26. maaliskuuta 2010.
The issue of immigration continues to be raised at all appropriate levels, most recently at the 118th meeting of the EU‑Turkey Association Committee on 26 March 2010.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1581/10
WRITTEN QUESTION E-1581/10
Aihe: Katalaanin kielen aseman tunnustaminen
Subject: Recognition of Catalan
Katalaania puhuu yli 10 miljoonaa Euroopan kansalaista, jotka muodostavat katalaanin kieltä ja kulttuuria edustavien kansojen kokonaisuuden.
Catalan is spoken by more than 10 million European citizens making up the body of Catalan-speaking peoples with Catalan cultural roots.
Katalaani on yhteisön kolmanneksitoista puhutuin kieli, mutta se ei ole yhteisön virallinen kieli huolimatta siitä, että Euroopan unionissa on 23 virallista kieltä.
It is the 13th most spoken Community language, but does not rank alongside the EU’s other official languages, even though there are as many as 23.
Sen lisäksi, että tämä tilanne on vastoin yhteisön kansalaisten yhdenvertaisuuden periaatetta, sillä on myös huolestuttava vaikutus kansalaisten vieraantumiseen Euroopan unionista.
As well as running counter to the Community principle that all citizens are equal, this state of affairs is worrying inasmuch as it is serving to alienate citizens from the EU.
Horitzó Europa -ajatushautomon selvityksen mukaan kuitenkin Espanjan kuningaskunnan ja EU:n toimielinten välisten hallinnollisten järjestelyjen katalaanin käyttöä koskevista säännöksistä jää noudattamatta noin 90 prosenttia.
However, according to a report by the think tank Horitzó Europa, the clauses in the administrative arrangements between Spain and the Community institutions are, in about 90 % of cases, not being complied with.
Jotta Espanjan hallituksen Euroopan komission välinen hallinnollinen järjestely 2006/ C 73/06 tulisi voimaan, Espanjan hallituksen on nimitettävä näiden käännösten tekemisestä vastaava toimivaltainen elin.
In the first place, to enable administrative arrangement 2006/C 73/06 between Spain and the Commission to enter into force, the Spanish Government has to designate the body qualified to produce translations as and where needed.
Onko Espanjan hallitus ilmoittanut komissiolle tämän elimen?
Has the Spanish Government given the Commission the necessary details of the body concerned?
Jos ei, niin aikooko komissio pyytää Espanjan hallitusta noudattamaan jo neljä vuotta sitten allekirjoitettua järjestelyä katalaanin puhujien oikeuksien ja EU:n moitteettoman toiminnan takaamiseksi?
If not, will the Commission call on the Spanish Government to comply with the arrangement signed as long as four years ago in order to protect the rights of Catalan-speakers and enable the EU to run smoothly?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1582/10
WRITTEN QUESTION E-1582/10
Katsooko komissio, että sen olisi muutettava edellä mainittua hallinnollista järjestelyä siten, että siinä säädettäisiin määräaika Espanjan hallitukselle käännöksiä varten, jotta kansalaisille taattaisiin nopea vastaus heidän komissiolle esittämiin kysymyksiinsä?
Does the Commission believe that it should amend the administrative arrangement with a view to imposing a time limit on the Spanish Government where translations are concerned, thus ensuring that citizens communicating with the Commission will receive a speedy reply?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1583/10
WRITTEN QUESTION E-1583/10
Katalaani on Euroopan unionin kolmanneksitoista puhutuin kieli.
Catalan is the 13th most spoken language in the EU, which, among other basic principles, proceeds from the premiss that all citizens are equal.
Kansalaisten yhdenvertaisuus on yksi Euroopan unionin tärkeimmistä periaatteista, ja yhteisön virallisen kielen aseman kieltäminen katalaanilta, jolla on yhdeksän miljoonaa puhujaa enemmän kuin muilla virallisilla kielillä, on selvä demokraattinen vaje.
To deny official status to Catalan, in spite of the fact that it has 9 million more speakers than other languages accorded that status, therefore constitutes a manifest democratic deficit.
Aikooko komissio laajentaa Espanjan hallituksen kanssa sovittua hallinnollista järjestelyä 2006/ C 73/ 06 ja vastata suoraan katalaaniksi kaikkiin kansalaisten katalaanin kielellä lähettämiin kirjallisiin ilmoituksiin?
That being the case, will the Commission widen the administrative arrangement with the Spanish Government (2006/C 73/06) in such a way that it would reply directly in Catalan to any written communication in that language sent to it by a member of the public?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1584/10
WRITTEN QUESTION E-1584/10
Aikooko komissio tämän perusteella kannustaa EU:n europa.eu-portaalin laatimista katalaaniksi?
That being the case, will the Commission give the necessary encouragement to enable a version of the EU’s web portal, Europa.eu, to be produced in Catalan?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1585/10
WRITTEN QUESTION E-1585/10
Jotta Espanjan hallituksen Euroopan unionin neuvoston välinen hallinnollinen järjestely 2006/C 40/02 tulisi voimaan, Espanjan hallituksen on nimitettävä näiden käännösten tekemisestä vastaava toimivaltainen elin.
In the first place, to enable administrative arrangement 2006/C 40/02 between Spain and the Council to enter into force, the Spanish Government has to designate the body qualified to produce translations as and where needed.
Onko Espanjan hallitus ilmoittanut neuvostolle tämän elimen?
Has the Spanish Government given the Council the necessary details of the body concerned?
Jos ei, niin aikooko neuvosto pyytää Espanjan hallitusta noudattamaan jo neljä vuotta sitten allekirjoitettua järjestelyä katalaanin puhujien oikeuksien ja EU:n moitteettoman toiminnan takaamiseksi?
If not, will the Council call on the Spanish Government to comply with the arrangement signed as long as four years ago in order to protect the rights of Catalan-speakers and enable the EU to run smoothly?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1586/10
WRITTEN QUESTION E-1586/10
Espanjan kuningaskunta on pyrkinyt parantamaan lievästi tätä tilannetta allekirjoittamalla viisi hallinnollista järjestelyä seuraavien Euroopan unionin merkittävimpien toimielinten kanssa: Euroopan unionin neuvosto (2006/C 40/02), alueiden komitea (A1–2556), Euroopan komissio (2006/C 73/06), Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (CESE 580/2006) ja Euroopan oikeusasiamies.
To remedy the situation, at least to some extent, Spain has concluded administrative arrangements with five of the foremost EU authorities: the Council (2006/C 40/02), the Committee of the Regions (A1‑2556), the Commission (2006/C 73/06), the Economic and Social Committee (CESE 580/2006), and the Ombudsman.
Espanjan kuningaskunnan ja Euroopan unionin neuvoston välisen hallinnollisen järjestelyn (2006/C 40/02) 5 artiklan mukaan Espanjan pysyvä edustusto antaa neuvoston pääsihteeristölle jokaisen puolivuotiskauden alussa ohjeellisen luettelon niistä neuvoston istunnoista, joita varten pyyntö käyttää katalaanin kieltä mahdollisesti esitetään.
Point 5 of the administrative arrangement between Spain and the Council (2006/C 40/02) stipulates that, at the beginning of each six-month period, the Spanish Permanent Representation must send the Council’s General Secretariat an ‘indicative list’ of Council meetings for which the use of Catalan is likely to be requested.
Onko Euroopan unionin neuvosto vastaanottanut edellä mainitun luettelon vuoden 2010 ensimmäistä puolivuotiskautta varten?
Has the Council received such a list for the first half of 2010?
Jos on, niin missä neuvoston kokouksissa Espanjan hallitus on suunnitellut käyttävänsä katalaanin kieltä?
If so, at what Council meetings does the Spanish Government intend to use Catalan?
Neuvoston pääsihteeristöltä on pyydetty vuoden 2010 ensimmäisen puolivuotiskauden osalta mahdollisuutta käyttää katalaania kaikissa maatalous- ja ympäristöneuvoston istunnoissa.
For the first six months of 2010 the General Secretariat of the Council has been asked to make provision for the possible use of Catalan for all Council meetings in the Agriculture and Environment configurations.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1587/10
WRITTEN QUESTION E-1587/10
Katalaani on yhteisön kolmanneksitoista puhutuin kieli, mutta se ei ole yhteisön virallinen kieli huolimatta siitä, että Euroopan unionissa on 23 virallista kieltä.
It is the 13 th most spoken Community language, but does not rank alongside the EU’s other official languages, even though there are as many as 23.
Edellä mainitut järjestelyt on allekirjoitettu neuvoston 13. kesäkuuta 2005 tekemien päätelmien (2005/C 148/01) mukaisesti.
the Council conclusions of 13 June 2005 (2005/C 148/01) whereby EU institutions and bodies may each enter into an administrative arrangement with any Member State requesting the use of languages whose status is recognised under its Constitution.
Niiden perusteella EU:n toimielimet voivat sopia hallinnollisesta järjestelystä sellaisen jäsenvaltion kanssa, joka pyytää muiden perustuslaissaan viralliseksi tunnustettujen kielten käyttöä.
However, according to a report by the think tank Horitzó Europa, the clauses in the administrative arrangements between Spain and the Community institutions are, in about 90% of cases, not being complied with.
Espanjan kuningaskunnan ja Euroopan unionin neuvoston välisen hallinnollisen järjestelyn (2006/C 40/02) 5 artiklan c kohdassa todetaan, että Espanjan pysyvän edustuston pyyntö käyttää katalaania neuvoston kokouksessa hyväksytään periaatteessa, paitsi jos neuvoston pääsihteeristö yhteisen tulkkaus- ja konferenssipalvelun pääosastoa kuultuaan ilmoittaa Espanjan pysyvälle edustustolle, ettei käytettävissä ole tarvittavia henkilöstö- ja materiaaliresursseja.
Point 5(c) of the administrative arrangement between Spain and the Council (2006/C 40/02) stipulates that requests from the Spanish Permanent Representation for Catalan to be used at Council meetings will in principle be accepted, unless the Council’s General Secretariat, after consulting the Directorate-General for Interpretation, informs the Permanent Representation that the necessary staff and equipment are not available.
Näin ollen kyseisessä artiklassa vapautetaan neuvosto velvollisuudesta ottaa käyttöön menetelmä, jolla taattaisiin katalaanin kielen tulkkauksen järjestäminen Espanjan hallituksen sitä pyytäessä.
It follows that the Council is obliged to make provision for Catalan-language interpreting as and when the Spanish Government so requests.
Voiko neuvosto kertoa tästä menetelmästä, jolla taattaisiin katalaanin kielen tulkkaus neuvoston kokouksissa?
What means does the Council employ to provide Catalan-language interpreting at its meetings?
Saatuaan kunkin puolivuotiskauden alussa alustavan luettelon neuvoston istunnoista, joissa pyydetään jonkin muun kielen kuin espanjan tai katalaanin käyttöä, joiden asema tunnustetaan Espanjan perustuslaissa, neuvoston pääsihteeristö ottaa yhteyttä tulkkauksen pääosastoon työskentelyn järjestämiseksi.
At the beginning of each six‑month period, on receipt of the indicative list of those Council meetings at which the use of a language, other than Spanish/Castilian, recognised by the Spanish Constitution is requested, the General Secretariat of the Council contacts the Directorate‑General for Interpretation with a view to planning proceedings.
Tulkkauksen pääosastossa on nykyään 16 virkamiestä ja 53 freelance-tulkkia, jotka tulkkaavat myös katalaanista muihin kieliin.
The Directorate‑General for Interpretation currently has 16 officials and 53 freelance interpreters who also offer passive translation from Catalan.