natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aihe: EU:n alueella myytävät lasten yskänlääkkeet
Subject: Children's cough mixtures on sale in the EU
Yskä on tavallinen hengitysteiden virusinfektioon liittyvä oire.
Coughs are a common symptom of viral infection of the airways.
Se paranee puolessa tapauksista itsestään 10 vrk:n kuluessa, mutta 10 prosentissa tapauksista yskä voi kestää 3–4 viikkoa.
In half of cases, patients recover within 10 days without treatment, but in 10 % of cases a cough may persist for 3 to 4 weeks.
Yskää yritetään pääsääntöisesti hoitaa keskushermostoon vaikuttavilla yskän ärsytystä estävillä lääkkeillä.
Patients with coughs are mainly treated with medicines which, by acting on the central nervous system, prevent the irritation that causes coughing.
Suomessa on alle 12-vuotiaille saatavilla reseptilääkkeinä yskänlääkkeitä, joissa vaikuttavina aineina ovat etyylimorfiini, kodeiini, efedriini, difenhydramiini, dekstrometorfaani, salbutamoli ja pentoksiveriini.
In Finland, cough mixtures are available on prescription for patients aged under 12 whose active ingredients are ethylmorphine, codeine, ephedrine, diphenhydramine, dextrometorphane, salbutamol and pentoxyverine.
Useat yskänlääkkeet vaikuttavat keskushermostoon ja voivat aiheuttaa haittavaikutuksina sydämen rytmihäiriöitä, aistiharhoja, tajunnan tason häiriöitä ja jopa aivojen toimintahäiriöitä.
Many cough mixtures affect the central nervous system and their side effects can include heart arrhythmia, hallucinations, impaired consciousness and even brain dysfunction.
Keskushermostovaikutusten takia Yhdysvalloissa noin 3,1 miljoonaa 12–25-vuotiasta lasta ja nuorta käyttää vuosittain yskänlääkkeitä huumaamistarkoituksessa.
Because of the effects on the central nervous system, some 3.1 million children and young people between the ages of 12 and 25 in the United States use cough mixtures as intoxicants every year.
Lääketieteellisessä kirjallisuudessa ei ole julkaistu tutkimuksia, jotka osoittaisivat yskänlääkkeiden tehon lapsilla.
No research has been published in the medical literature adducing evidence of the effectiveness of cough mixtures on children.
British Thoracic Society on julkaissut huhtikuussa 2008 Thorax-lehdessä uudet lasten yskän hoitoa koskevat suositukset.
In April 2008, the British Thoracic Society published new recommendations on treatment of children's coughs in the journal Thorax.
Ohjeissa todetaan, että länsimaissa lasten yskää hoidetaan runsaasti yskänlääkkeillä, vaikka näyttö niiden tehokkuudesta puuttuu kokonaan.
These observe that in Western countries cough mixtures are widely used to treat children's coughs even though there is absolutely no evidence of their effectiveness.
Oireenmukaista hoitoa ei suositella missään tilanteessa.
In no circumstances is treatment of symptoms recommended.
Miksi EU:n alueella myydään lapsille tarkoitettuja yskänlääkkeitä reseptivalmisteina ja käsikauppavalmisteina, vaikka niillä ei ole voitu osoittaa olevan mitään tehoa lasten yskään ja toisaalta ne ovat potentiaalisia keskushermostomyrkkyjä?
Why are cough mixtures for children sold both on prescription and over the counter in the EU although it has not been possible to prove that they have any effect on children's coughs, while on the other hand they are potentially toxic to the central nervous system?
(10. heinäkuuta 2009)
(10 July 2009)
Euroopan unionissa yritysten, jotka aikovat pitää kaupan lääkevalmisteita, on haettava siihen lupa farmaseuttisia tuotteita koskevien yhteisön säännösten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/83/EY, annettu 6 päivänä marraskuuta 2001, ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä, EYVL L 311, 28.11.2001, sellaisena kuin se on muutettuna. mukaisesti.
In the European Union, companies which intend to market a medicinal product are obliged to apply for an authorisation in line with the Community framework on pharmaceuticals Directive 2001/83/EC of the Parliament and of the Council of 6 November 2001 on the Community code relating to medicinal products for human use, OJ L 311, 28.11.2001, as amended. .
Kansallisen luvan myöntää jäsenvaltio ja yhteisön luvan komissio.
Authorisations are granted at national level by Member States and at a Community level by the Commission.
Hakemusta arvioitaessa toimivaltainen viranomainen arvioi lääkkeen laadun, turvallisuuden ja tehon.
When assessing an application, the competent authority evaluates the quality, safety and efficacy of the medicinal product.
Valmisteille myönnetään myyntilupa ainoastaan, jos niiden hyöty-riski-suhde on kyseisten kriteereiden perusteella positiivinen.
Products are only authorised for marketing if the benefit-risk ratio on the basis of these criteria is positive.
Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että aiotut lääkinnälliset vaikutukset on täytynyt osoittaa ei-kliinisin ja kliinisin tutkimuksin.
This means that, inter alia , the intended medical effect must have been proven through non-clinical and clinical studies.
Samalla arvioidaan turvaprofiili, johon sisältyvät myös lääkkeestä johtuvat vaaratilanteet ja haittavaikutukset eri kohdeväestöissä.
At the same time, the safety profile, including adverse events and reactions of the medicinal product in various types of population, is assessed.
Myyntiluvassa ilmoitetaan myös, olisiko asianomaisten lääkkeiden oltava reseptinvaraisia vai ei.
The marketing authorisation also indicates whether the product concerned should be made subject to medical prescription or not.
Sen jälkeen, kun myyntilupa on myönnetty, luvan saaneen lääkkeen turvaprofiilia, muun muassa haittavaikutuksia, valvotaan ja arvioidaan.
After an authorisation has been granted, the safety profile, including adverse reactions, of authorised medicinal products is monitored and assessed.
Jos arvioinnin tulokset sitä edellyttävät, toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat määritettyihin riskeihin suhteutettuja sääntelytoimia.
If the outcome of the assessment makes it necessary, competent authorities adopt regulatory measures in a proportionate way to identified risks.
Tällaisia toimia, jotka voivat olla koordinoituja jäsenvaltioiden välillä, ovat esimerkiksi valmisteen poistaminen myynnistä tai vetäminen pois markkinoilta taikka tiettyjen ehtojen asettaminen valmisteen myynnille.
These measures, which may be coordinated between Member States, may include, for example, recall or withdrawal of the product from the market, or requesting marketing of products subject to certain conditions.
Arvoisan parlamentinjäsenen mainitsemat yskänlääkkeet ja vilustumislääkkeet ovat saaneet jäsenvaltioiden myöntämän luvan.
Cough and cold medicinal products referred to by the Honourable Member have been authorised by the Member States.
Jos kyseisten valmisteiden käyttö helpottamaan lapsiväestön yskän‑ ja vilustumisoireita on sallittua, se perustuu kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tieteelliseen arviointiin, jonka mukaan valmisteen hyöty-riski-suhde on positiivinen.
Where any such product is authorised for the symptomatic relief of coughs and colds in the paediatric population, this is based on a scientific assessment by the national competent authorities leading to the conclusion that the benefit-risk ratio of the product is positive.
Komissio on kuitenkin tietoinen joissakin jäsenvaltioissa tehdyistä arvioinneista, jotka koskevat yskän‑ ja vilustumislääkkeiden käyttöä alle 12-vuotiailla ja etenkin alle 2-vuotiailla lapsilla ja joiden perusteella on joissakin tapauksissa toteutettu sääntelytoimia ja esimerkiksi otettu käyttöön merkintöihin sisältyviä varoituksia.
The Commission is nevertheless aware of assessments in some Member States on the use of cough and cold medicines in children below 12 years, and in particular below 2 years and leading in some cases to regulatory action such as the introduction of warnings in the labelling.
Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella Euroopan lääkevirastossa on keskusteltu kyseisten lääkkeiden käytöstä lapsilla.
Based on the information provided by the Member States, the Pharmacovigilance Working Party of the Committee for Human Medicinal Products at the European Medicines Agency has discussed the use of these medicines in children.
Ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevän komitean lääketurvatyöryhmä ei kuitenkaan ole antanut jäsenvaltioille asiaa koskevia suosituksia.
However, it has not made any recommendations to the Member States on this issue.
Asianomaisista valmisteista jotkin edellyttävät reseptiä, mutta joitakin voi myydä reseptittä.
Some of products concerned are subject to medical prescription, while others may be dispensed without prescription.
Tältä osin komissio haluaa korostaa, että vaikka kriteerit, joiden perusteella lääkevalmiste luokitellaan reseptiä edellyttäväksi, on yhdenmukaistettu direktiivillä 2001/83/EY, kukin jäsenvaltio tekee itsenäisesti niitä lääkkeitä koskevat päätökset, joille myönnetään kansallinen lupa.
In this regard, the Commission would like to point out that, although the criteria to classify a medicinal product as subject to medical prescription are harmonised by Directive 2001/83/EC, for nationally authorised products the decision is taken independently by each Member State.
Myyntilupia koskevien voimassa olevien yhteisön sääntöjen mukaan reseptinvaraisuudesta päätetään edelleen kansallisella tasolla eikä sitä koskevia sääntöjä ole yhdenmukaistettu yhteisössä.
Under the current Community rules on marketing authorisations, the prescription status remains a national decision which is not harmonised across the Community.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3420/09
WRITTEN QUESTION E-3420/09
Aihe: Imeväisille ja pikkulapsille tarkoitettujen valmisruokien vitamiinivähimmäisraja
Subject: Minimum vitamin content set by a directive on food for infants and young children
Saatujen tietojen mukaan jopa luonnonmukaisesti toimivien valmistajien on lisättävä ruokiin keinotekoisesti B1-vitamiinia, koska kyseistä vähimmäispitoisuutta ei saavuteta viljalla sinänsä.
It is reported that even ecological producers are artificially adding vitamin B1 because this minimum content level is not achieved by the cereal on its own.
Mitä mieltä komissio on siitä, että jopa luonnomukaisesti toimivien yritysten on lisättävä tuotteisiin B1-vitamiinia?
What does the Commission say to the fact that even organic producers are having to add vitamin B1 to their products?
Eikö tämä ole osoitus siitä, että arvo on asetettu liian korkeaksi ja että sitä on vastaavasti muutettava?
Is this not a sign that the level has been set too high and must be changed?
Aikooko komissio tehdä aloitteen vähimmäispitoisuuden uudelleenarvioimiseksi ja tarvittaessa sen muuttamiseksi?
Does the Commission intend launch a review of the minimum content level and, if necessary, instigate a change to the minimum content level?
Direktiivi hyväksyttiin vuonna 1996, eikä siinä säädettyjä vitamiinien vähimmäis- ja enimmäismääriä ja mm. sokerin ja rasvan raja-arvoja ole sen jälkeen tarkistettu.
Since its adoption in 1996, the directive has not been revised with regard to the minimum and maximum amounts of vitamins and threshold values for sugar, fat, etc.
Katsooko komissio, että säädetyt arvot ovat yhä tasapainoista ravintoa koskevan uusimman tieteellisen tiedon mukaisia?
Is the Commission of the view that the values laid down still correspond to the latest scientific knowledge on balanced diet?
Eikö komissiokin ole sitä mieltä, että direktiiviä on tarkistettava ja muutettava uusinta tieteellistä tietoa vastaavaksi?
Is the Commission not of the view that the directive must be revised and adapted to the latest scientific knowledge?
Milloin komissio tekee asiaa koskevan ehdotuksen?
When will the Commission come forward with such a proposal?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3421/09
WRITTEN QUESTION E-3421/09
Aihe: Vaihtoehtoiseen lääketieteeseen myönnettävä EU-rahoitus
Subject: EU funding for alternative medicine
Yli sata miljoonaa ihmistä käyttää EU:ssa vaihtoehtoista tai täydentävää lääketiedettä, ja käyttäjämäärä lisääntyy jatkuvasti.
Over 100 million people in the EU use alternative and complementary medicine — and the figure is rising.
Täydentävän lääketieteen tärkeää merkitystä EU:n kansalaisille ei oteta huomioon EU:n tutkimusmenoissa eikä muussa rahoituksessa, kuten innovatiivisia lääkkeitä koskevassa aloitteessa.
The great importance of complementary medicine for Europe’s citizens is not reflected in EU funding for research or in other funding, such as the Innovative Medicines Initiative.
Miksi komissio ei ota täydentävän lääketieteen kasvavaa alaa lainkaan huomioon tutkimusmäärärahoissaan eikä muussa myöntämässään rahoituksessa?
Why does the Commission completely ignore the growing field of complementary medicine in its research funding and other funding?
Voiko komissio selvittää, miten paljon täydentävässä lääketieteessä käytetään EU:n varoja tavanomaiseen lääketieteeseen verrattuna tai mihin rahoitusta on suunniteltu myönnettävän?
Can the Commission give an overview of how much EU funding, in comparison with conventional medicine, goes to complementary medicine or where funding is planned?
Voiko komissio täsmentää, miten edellä mainitut seikat otetaan huomioon?
Can the Commission indicate specifically how it will be taken into account?
Aikooko komissio osoittaa määrärahoja vaihtoehtoiseen lääketieteeseen?
Will the Commission allocate funding to alternative medicine?
Milloin komissio aikoo korjata tämän rahoituksessa olevan epäkohdan?
When does the Commission intend to rectify the current discrepancy in funding?
Aikooko komissio tukea Kiinan ja EU:n välisen kansainvälisen yhteistyön yhteydessä tutkimushankkeita, joilla edistetään perinteisen kiinalaisen lääketieteen (TCM) sekä vaihtoehtoisen ja täydentävän lääketieteen (CAM) eurooppalaisten hoitomuotojen ymmärtämistä?
Does the Commission intend, in the context of international EU cooperation with China, to support research projects to improve understanding of traditional Chinese medicine (TCM) and of complementary and alternative medicine (CAM)?
Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa Lontoossa toimivan EU:n lupaviranomaisen EMEAn kautta torjuakseen homeopaattisten ja antroposofisten lääkkeiden jatkuvaa katoamista sisämarkkinoilta?
By what measures does the Commission intend in future to counteract the continuing disappearance of homeopathic and anthroposophical remedies from the internal market caused by the London‑based EMEA, the EU’s authorising body?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3422/09
WRITTEN QUESTION E-3422/09
Aihe: Nanoteknologiaa koskevat EU:n työsuojelumääräykset
Subject: EU occupational safety rules for nanotechnologies
Euroopan parlamentti kehotti nanomateriaaleja koskevasta sääntelystä 24. huhtikuuta 2009 antamassaan päätöslauselmassa P6_TA(2009)0328 komissiota tarkistamaan työsuojelulainsäädäntöä erityisesti seuraavien kysymysten osalta: nanomateriaalien käyttö suljetuissa järjestelmissä, tuottajien vastuu sekä kaikkien altistustapojen huomioon ottaminen.
In its resolution of 24 April 2009 on regulatory aspects of nanomaterials ( P6_TA(2009)0328 ), Parliament called on the Commission to assess worker protection legislation, particularly as regards the use of nanomaterials in closed systems, the question of producer liability and the question of whether all exposure routes are addressed.
Työssään nanomateriaalien kanssa kosketuksiin joutuvien ihmisten määrän odotetaan kasvavan.
It is foreseeable that the number of people coming into contact with nanomaterials in the workplace will rise.
EU:n lainsäädännössä ei toistaiseksi ole nanomateriaaleja koskevia erityssäännöksiä.
To date, EC law contains no specific provisions for nanomaterials.
Mitä tietoja komissiolla on vaaroista, joita aiheutuu työntekijöiden altistumisesta nanomateriaaleille?
What information does the Commission have about the dangers of exposure to nanomaterials in the workplace?
Onko komissiolla tietoja nanohiukkasten aiheuttamien työperäisten terveyshaittojen määrästä?
Does the Commission have figures on harm to health caused by nanoparticles?
Ovatko nanohiukkaset tai -tuotteet aiheuttaneet työtapaturmia?
Are there cases of work‑related accidents with nanoparticles or nano‑objects?
Kuinka paljon EU:n määrärahoja myönnetään nanoteknologioita ja työsuojelua koskevaan tutkimustyöhön?
What level of EU funding is available for research into nanotechnologies and occupational safety?
Aikooko komissio lisätä näitä määrärahoja?
Does the Commission have plans to increase this level of funding?
Miten komissio aikoo noudattaa parlamentin kehotusta?
How does the Commission intend to put into practice the calls made by Parliament?
Milloin komissio aikoo ryhtyä tarkistamaan nykyistä lainsäädäntöä?
When will the Commission launch the review of the existing legal provisions?
Olisiko riskien pienentämistä koskevia työnantajien velvoitteita komission mielestä tiukennettava?
Does the Commission see a need for improvements concerning employers’ obligations to minimise risk?
Onko komission mielestä laadittava nanohiiliputkille altistumista koskevia erityissäännöksiä, koska nämä putket voivat aiheuttaa samanlaisia reaktioita kuin asbesti?
Does the Commission see the need to lay down special provisions for exposure to carbon nanotubes, given that they can cause reactions similar to those produced by asbestos?
Katsooko komissio, että on otettava käyttöön terveysperusteiset raja-arvot, jotka koskevat altistumista nanomateriaaleille työssä?
Does the Commission see the need to introduce health‑based limit values for nanomaterials in the workplace?
Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto luokittelee tuoreessa raportissaan nanohiukkaset tärkeimmiksi niistä aineista, joilta työntekijöitä on suojeltava.
In a recent report, the European Agency for Safety and Health at Work put nanoparticles at the top of a list of substances from which workers must be protected.
Mikä on komission kanta tähän vaatimukseen?
What does the Commission say in response to this?
Eikö tästä käy selvästi ilmi, että EU:n nykyisiä säännöksiä on muokattava ennalta varautumisen periaatteen nojalla?
Does it not make clear the need to revise the existing EU provisions, on the basis of the precautionary principle?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3423/09
WRITTEN QUESTION E-3423/09
Aihe: Sähkömagneettiselle saasteelle yliherkät ja saasteen haittavaikutuksista kärsivät henkilöt Euroopassa
Subject: Persons sensitive to or adversely affected by electrosmog in Europe
Bundesamt für Strahlenschutz -viraston sisäisen selvityksen mukaan Saksassa on useita tuhansia sähköyliherkkiä ihmisiä, joiden on vältettävä esimerkiksi matkapuhelinten, matkapuhelinverkon tukiasemien tai langattoman lähiverkon aiheuttamaa sähkömagneettista säteilyä.
According to an internal survey by the German Federal Office for Radiation Protection, there are several thousand electrosensitive people in Germany seeking to escape from electromagnetic radiation, for example from mobile phones, mobile phone antennae or WLANs.
Viraston arvioiden mukaan suurtaajuussäteily aiheuttaa oireita noin kuudelle prosentille Saksan asukkaista, ja tämä osuus kasvaa jatkuvasti.
The Office estimates that in Germany some six per cent of the population suffer sickness symptoms in reaction to high‑frequency radiation — and the figure is rising.
Onko komissiolla tietoja sähköyliherkkien ihmisten määrästä Euroopassa?
Does the Commission have information on the number of electrosensitive people in Europe as a whole?
Jos ei, aikooko komissio tehdä asiasta selvityksen?
If not, does the Commission plan to conduct surveys on the matter?
Tietääkö komissio, paljonko EU:ssa on sähköyliherkkiä ihmisiä, joiden on vältettävä sähkömagneettista säteilyä?
Does the Commission have information on how many electrosensitive people there are in the EU seeking to escape from electromagnetic radiation?
Mitä mieltä komissio on säteilyltä suojattujen alueiden perustamisesta sähköyliherkille ihmisille, kuten esimerkiksi Ruotsissa tehdään?
What does the Commission think of the moves to set up so‑called radiation protection areas for electrosensitive people, as is the case in Sweden, for example?
Miten komissio suhtautuu Ruotsin malliin, jonka mukaan sähköyliherkkyys luokitellaan vammaksi?
How does the Commission view the approach adopted by Sweden to recognise electrosensitivity as a disability?
Monissa EU:n jäsenvaltioissa sovelletaan sähkömagneettiselle saasteelle raja-arvoja, jotka ovat EU:n vuoden 1999 suositusta tiukempia.
There are several EU Member States that have stricter limit values for electrosmog than those recommended for the EU in 1999.
Onko komissio myös sitä mieltä, että suojelun olisi oltava samantasoinen kaikissa EU:n jäsenvaltioissa?
Does the Commission not share the view that the same high level of protection should apply in all EU Member States?
Puoltaako komissio tässä asiassa raja-arvojen tiukentamista?
In this regard, will the Commission seek to make the limit values stricter?
Eikö sähkömagneettisen säteilyn haittavaikutuksista kärsivien ihmisten lukumäärän lisääntyminen osoita selvästi, että raja-arvoja on tiukennettava Euroopan laajuisesti?
Does the rising number of people adversely affected by electrosmog not make it clear that stricter limit values are required across Europe?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3424/09
WRITTEN QUESTION E-3424/09
Aihe: Tritiumkuormitus Neckar-joessa Saksassa
Subject: Tritium pollution of the River Neckar in Germany
Kuormittumattomissa joissa tritiumkuormitus on normaalisti alle 1 Bq/l (bequereliä litraa kohti).
The level of tritium in unpolluted rivers is normally less than one becquerel per litre (Bq/l).
Mittauksissa on todettu arvon ylittyneen Mannheimissa 16-kertaisesti.
Measurements have been taken near Mannheim that establish a value 16 times higher.
Mahdollisten aiheuttajien selvittämiseksi tehty Neckarwestheimin ydinvoimalan jätevesien tutkinta antoi tritiumkuormitukseksi 48,9 Bq/l.
In the search for possible causes, tests on waste from the Neckarwestheim nuclear power plant recorded a level of tritium pollution of 48.9 Bq/l.
Miten komissio selittää vuoden 2007 toukokuussa Neckar-joesta Mannheimin läheltä saadut mittaustulokset, joiden mukaan tritiumpitoisuus oli 16 Bq/l?
How does the Commission account for the 16 Bq/l of tritium recorded in the River Neckar near Mannheim in May 2007?
Ne ovat ristiriidassa ydinvoimayhtiö E.on Kraftwerk GmbH:n ympäristöilmoituksen kanssa, jonka mukaan radioaktiivisten aineiden pääsyä ympäristöön ei ollut todettu.
These findings contradict the environmental impact assessment by E.on Kraftwerk GmbH, the nuclear power operator, which talks of undetectable discharges of radioactive substances into the environment.
Mitä mittaustuloksia Euroopan komissiolla on käytettävissään jäsenvaltioiden ydinvoimaloiden päästöistä aiheutuvasta tritiumkuormituksesta?
What data is available to the Commission with regard to the measurement of tritium pollution arising from the disposal of waste from nuclear power plants in the Member States?
Mihin toimenpiteisiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä vähentääkseen Euroopan unionin väestön altistumista ydinvoimaloiden aiheuttamille tritiumpäästöille?
What steps can the Commission take to reduce public exposure to tritium from nuclear power plants in the EU?
Mihin toimenpiteisiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä estääkseen ydinvoimateollisuutta käyttämästä EU:n jäsenvaltioiden vesistöjä ydinvoimaloiden toiminnasta syntyvien radioaktiivisten aineiden kuten tritiumin loppusijoituspaikkana?
What steps can the Commission take to prevent the nuclear industry from using EU Member States’ waterways to dispose of the radioactive substances, such as tritium, that it produces?
Mikä on Euroopan komission käsityksen mukaan säännöstö, jonka nojalla EU:n jäsenvaltioiden alueella olevien ydinvoimaloiden radioaktiivisten aineiden päästöjä olisi valvottava ja rajoitettava?
In the Commission’s view, what legislation should be used to monitor and restrict emissions of radioactive substances from nuclear power plants in the Member States?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3425/09
WRITTEN QUESTION E-3425/09
Aihe: Saannin vertailuarvot elintarvikkeiden osalta
Subject: Reference intakes for food