natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EIP ei selvästikään valvo myöntämiään lainoja tarpeeksi, eikä se onnistu julkaisemaan tietoja siitä, mitä rahoitukselle tapahtuu.
The EIB clearly does not exercise adequate supervision; it does not succeed in publishing information about what is happening to the funding.
Jos komissio ei tiedä, mitä lainoja EIP antaa kehitysmaille ja millä ehdoilla niitä myönnetään, miten komissio aikoo suorittaa koordinointitehtävänsä, joka liittyy Euroopan kehitysyhteistyöpolitiikkaan?
If the Commission does not know what loans the EIB is providing to developing countries on what terms, how does it intend to perform its coordinating task in connection with European development cooperation policy?
Voiko komissio kertoa, onko EIP nyt arvioinut tiedon julkaisemista ja avoimuutta koskevan politiikkansa ja mitkä olivat johtopäätökset?
Can the Commission indicate whether the EIB has now assessed its policy on publication of information and transparency, and can it say what the conclusions were?
Onko EIP laatinut mustan listan huijareista ja laatinut järjestelmän jättääkseen pois yritykset, jotka EIP ja muut monenkeskiset kehityspankit ovat todenneet syyllistyneen korruptioon?
Has the Bank drawn up a black list of fraudsters and devised a system to exclude businesses which the EIB and other multilateral development banks have found to be guilty of corruption?
Onko komissio katsonut, että toimenpiteet, joiden avulla EIP on arvioinut politiikkaansa ulkomaisissa rahoituskeskuksissa, ovat riittäviä?
Does the Commission consider that the measures which the EIB has taken to review its policy on offshore financial centres are adequate?
Jos ei, mihin lisätoimenpiteisiin komissio ryhtyy?
If not, what further steps will the Commission take?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011121/2010
Question for written answer E-011121/2010
Aihe: Irlanninmeren kalastuksen tilanne
Subject: State of fisheries in the Irish Sea
Katsooko komissio, että Irlannin vuosittainen vetoaminen Haagin järjestelmään ei ole EU:n kalastuspolitiikan mukaista, ja aikooko se ehdottaa keinoja Irlannin toteuttamien yksipuolisten ja syrjivien toimien torjumiseksi?
In light of the state of fisheries in the Irish Sea, will the Commission agree that it is outwith the spirit of EU fisheries policy that Ireland continues to annually invoke the Hague Preference, and can the Commission suggest any way that Ireland might be prevented from taking such unilateral and discriminatory action?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011122/2010
Question for written answer E-011122/2010
Aihe: Irlanti, kiinteistökuplat sekä järkevän pankki- ja valuuttajärjestelmän keskeiset osatekijät Euroopassa
Subject: Ireland, property bubbles and key elements of a sound banking and currency system in Europe
Vaikka kaikilla EU:n jäsenvaltioilla on vaikeuksia julkisessa taloudessa, viimeaikainen rahoitusalan kriisi on ilmennyt pääasiassa kahdessa muodossa.
Although all EU Member States have difficulties with public finances, the recent financial crisis has taken essentially two forms.
Toinen – anglosaksinen – ongelma, joka liittyy liiallisen altistumisen huonoille kiinteistöluotoille ja monimutkaisille rahoitustuotteille aiheuttamaan koko pankkijärjestelmän epävakauteen, oli erityisen vaikea Yhdysvalloissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa, joissa kiinteistömarkkinoiden nousukausi oli kaikkein kestämättömin.
One — the ‘Anglo-Saxon’ problem — relating to systemic instability within the banking system generated by over-exposure to bad property loans and complex financial products, was particularly problematic in the US, the UK and Ireland, where the most unsustainable property booms had taken place.
(Espanja, jossa kiinteistöjen hinnat myös nousivat vääjäämättömästi, säästyi pahimmilta vaikutuksilta, koska sen pankkien vakavaraisuusaste oli korkeampi.)
(Spain, where property prices had also risen inexorably, was spared the worst effects largely because of the higher capital-adequacy ratios of its banks.)
Toinen ongelma – joka on vaikuttanut erityisesti euroalueeseen – on perinteisempi uhkaava valtionvelkakriisi, joka on edellyttänyt pelastuspakettia Kreikalle ja nyt Irlannille, ja joka voi ulottua myös Portugaliin, Espanjaan ja muihin euroalueen osiin.
The other — which has particularly affected the Eurozone — is a looming sovereign debt crisis of a more traditional kind, which has necessitated rescue packages for Greece and, now, Ireland, and may yet involve Portugal, Spain and other parts of the Eurozone.
Irlannin tapaus on ainutlaatuinen, koska sen koko pankkialaa koskeva epävakaus (pankkien velat vastaavat noin 400 prosenttia vuotuisesta BKT:sta, ja vain Yhdistyneessä kuningaskunnassa luku on tätä suurempi) on saanut aikaan valtionvelkakriisin, ja valtio kenties epäviisaasti päätti taata koko pankkialan, sekä pankkien valtavan ylialtistumisen kiinteistöluotoille, jotka ovat ratkaiseva tekijä tässä epävakaudessa.
Ireland is unique to the extent that systemic instability within its banking sector (where bank liabilities approximate to 400 % of annual GDP, a figure exceeded only in the UK) has transpired to generate a sovereign debt crisis, whose government perhaps unwisely decided to guarantee the entire banking sector, with huge overexposure of banks to property loans being a crucial determinant of that instability.
Paljon tiukemmasta kiinnitysluottoja koskevasta valvonnasta huolimatta myös Saksassa ollaan tyrmistyneitä saksalaisten pankkien altistumisesta molemmille näille tekijöille.
Despite much tighter controls on mortgage lending, there has been consternation in Germany at the degree of exposure to both these elements on the part of German banks.
Ei ole liioiteltua väittää, että Ranskan, Saksan ja Alankomaiden huolet euroalueen valtiovelkakriisin vaikutuksista niiden pankkeihin sekä tarve ehkäistä euron merkittävä arvonkorotus euroalueen reunimmaisten valtioiden ulospakottamisen seurauksena ovat olleet yllykkeinä hiljattaisiin pelastuspaketteihin sekä pyrkimyksiin saada aikaan järjestelmän vakautta uudistamalla pankkien bonuskulttuuria, lisäämällä johdannaisten avoimuutta, soveltamalla tiukempia pääoman riittävyysvaatimuksia ja aivan äskettäin kasvu- ja vakaussopimuksen tiukkaa valvontaa lisäämällä.
It is not an exaggeration to suggest that French, German and Dutch anxieties over the effect on their banks of sovereign defaults within the Eurozone, as well as the need to prevent significant revaluation of the euro as a result of peripheral Eurozone members being forced out, have been the driving forces behind the recent rescue packages, as well as attempts to generate systemic stability through reforms to the banking bonus culture, transparency in derivatives, stricter capital-adequacy requirements and, more recently, much stricter enforcement of the Growth and Stability Pact.
Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen E-5279/2009 komission jäsen McCreevy viittasi viimeaikaisista kiinteistökuplista saatuihin katkeriin opetuksiin.
In his answer to Written Question E‑5279/2009, Commissioner McCreevy referred to the ‘bitter lessons’ of recent housing bubbles.
IMF arvioi hiljattain, että Yhdistyneen kuningaskunnan kiinteistömarkkinat on arvioitu 20 prosenttia liian suuriksi, vaikka monet odottavat kiihkeästi jatkuvasti kasvaviin kiinteistöjen hintoihin palaamista huolimatta niiden taloudelle laajemmin aiheuttamista vahingoista.
The IMF recently estimated that the UK housing market is 20 % overvalued, although there are many who eagerly anticipate a return to spiralling property prices, despite the damage to the wider economy.
Katsooko komissio, että Irlannin tapahtumat ovat osoittaneet selkeän tarpeen toimenpiteille, joilla ehkäistään keinotekoinen kiinteistömarkkinoiden nousukausi tulevaisuudessa, ja jos katsoo, onko komissio ehdottanut jotain tämän osalta?
Does the Commission believe that the events in Ireland have demonstrated a clear need for measures to prevent artificial property booms for the future, and if so, what, if any, are the Commission’s current proposals?
Voiko komissio myös kertoa, mitä tehostetun yhteistyön menettelyjä voidaan soveltaa Lissabonin sopimuksen nojalla tässä asiassa?
Could the Commission also indicate what ‘enhanced cooperation procedures’ are available under the Lisbon Treaty to address this issue?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011123/2010
Question for written answer E-011123/2010
Aihe: Televisio-ohjelmien lopputekstien lukukelvottomuus
Subject: The unreadability of television programme credits
Lokakuun 27. päivänä 2010 Times -sanomalehdessä julkaistussa pääkirjoituksessa (Credit Where Credit’s Due – End titles are speeding into unreadability) valitettiin, että katsojilla on yhä suurempia vaikeuksia nähdä liian nopeasti pyörivistä lopputeksteistä, ketä he ovat katselleet ja mitkä olivat käsikirjoittajan, ohjaajan tai muiden tuotantoon osallistuneiden henkilöiden nimet.
At the end of October (27.10.2010), the Times of London published a leading article ‘Credit Where Credit’s Due — End titles are speeding into unreadability’ in which it bemoaned the increasing inability of viewers to find out who they have been watching, the identity of the writer or director or others involved in the production.
Kirjoituksessa todettiin: ”Televisiossa lopputekstit sivuutetaan yhä useammin.
‘On television’, the article pointed out, ‘the closing credits are increasingly marginalised.
Ne litistetään tulevien vetonaulojen ennakkomainoksia vasten, kirjaimet kutistetaan lukukelvottoman pieniksi tai tekstiä juoksutetaan ruudulla mahdottoman nopeasti, jotta ne mukautuisivat niitä lyhyempien mainosten pituuteen.
Squashed up against the trailers for forthcoming attractions, the letters are shrunk into illegibility or rattled off impossibly fast, to match the shorter length of the trailers.
Ei edes yritetä osoittaa, että työntekijöille haluttaisiin myöntää heidän ansaitsemansa kunnia tai että katsojille suotaisiin tieto ohjelman musiikin tekijästä.”
There is no apparent interest in giving staff their due or in allowing viewers to find out who wrote the music’.
Pääkirjoitus lopetetaan ironiseen huomioon: ”Dustin Hoffman sanoi aikoinaan, että hän ryhtyi näyttelijäksi, koska ’epäonnistuin koulussa ja tarvitsin ansioita’.
The article ends by observing ironically: ‘Dustin Hoffman once said that he became an actor because “I was failing at school and I needed the credits.”
Nykyään jos hän esiintyisi Yhdistyneen kuningaskunnan televisiossa, hän ei saisi sielläkään ansionsa mukaan.”
These days, if he appeared on British TV, he wouldn’t get them there either.’
Kirjoituksessa olisi voitu vielä mainita, että vaikka näyttelijöiden, käsikirjoittajien, tuottajien, ohjaajien ja muiden tuotannon parissa työskennelleiden työtä ei kunnioiteta, tuotannon tilaajan ja jakelijan nimet ilmestyvät ihmeellisesti lopulta selvästi ruutuun.
The article might have added that, despite the disrespect for the work of actors, writers, producers, directors and others who have worked on the production, the names of the commissioning organisation and the distributor always, miraculously, appear clearly at the end.
Julkisesti rahoitettujen yleisradioyhtiöiden sekä niiden televisiokanavien liiallisen määrän Euroopassa aiheuttama epäreilu kilpailu ovat johtaneet tähän nimenomaiseen esimerkkiin ”pienin yhteinen nimittäjä” ‑säännöstä, mutta se ei kelpaa selitykseksi.
Unfair competition from publically funded broadcasters, as well as a surfeit of TV channels across Europe, has led to this particular example of ‘lowest common denominator’ regulation, but that is no excuse.
Onko komissio samaa mieltä siitä, että kaikenlainen mainostaminen lopputekstien aikana käyttämällä jaettua ruutua tai taustaääntä, vaikka kyseessä olisi myöhemmin samalla tai rinnakkaiskanavalla näytettävän audiovisuaalisen tuotteen mainos, luetaan osaksi EU:n lainsäädännössä asetetun televisiomainonnan rajoitusta, jossa mainoksia saa näyttää 12 minuuttia tuntia kohden?
Does the Commission confirm that any form of advertising during the display of credits using a split screen or voiceovers, even if it is for a commercial audiovisual product to be shown on the channel or sister channel at a later date, is part of the 12-minute-per-hour limit for TV advertising that is enshrined in European law?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011124/2010
Question for written answer E-011124/2010
Aihe: VHS-kasettien hävittäminen
Subject: Disposal of VHS cassettes
DVD-formaatin tulo on tehnyt VHS-kaseteista (tyhjät ja valmiiksi nauhoitetut) suurimmaksi osaksi vanhentuneita.
The advent of the DVD format has rendered VHS cassettes (blank and pre-recorded) largely obsolete.
Sadoille miljoonille ihmisille ympäri Eurooppaa on jäänyt kasetteja, joita he eivät todennäköisesti enää tarvitse ja jotka he voisivat yhtä hyvin hävittää.
This has left hundreds of millions of people across Europe with cassettes they are unlikely to use and which they may well wish to dispose of.
Vaikka Yhdistynyt kuningaskunta on parantanut viime vuosina kierrätystä ja jätteiden hävittämistä koskevia tilastoja, se on kuitenkin jäljessä sellaisista maista kuin esimerkiksi Itävalta, Saksa ja Ruotsi, joilla on erinomaiset tilastot tässä asiassa.
Although the UK has improved its record on recycling and waste disposal in recent years, it still lags behind countries with an exemplary record in this area such as Austria, Germany and Sweden.
Ei olekaan yllättävää, että vain harvat paikallisviranomaiset tarjoavat mahdollisuuksia VHS-kasettien hävittämiseen, jolloin kasetit jäävät hyllyihin tai päätyvät kaatopaikoille.
Unsurprisingly, few UK local authorities, if any, offer facilities for VHS cassette disposal, leaving the cassettes sitting on shelves or sent to landfill.
Voiko komissio kertoa, onko VHS-kasetteja teknisesti ja taloudellisesti mahdollista kierrättää, ja jos on, onko mikään jäsenvaltio näyttänyt esimerkkiä asiassa?
Can the Commission indicate whether it is technically and economically feasible to recycle VHS cassettes, and, if so, whether any Member States have taken the lead in this respect?
Onko komissio myös sitä mieltä, että olisi selvä osoitus Euroopan laajuisen toiminnan eduista, jos komissio perustaisi parhaita käytäntöjä koskevan verkkosivuston, jossa jäsenvaltion paikalliset tai alueelliset viranomaiset saisivat muualta unionista tietoja siitä, miten saavutetaan parhaiten tietyt ympäristötavoitteet (kuten ihanteellisin tapa kierrättää VHS-kasetteja tai hävittää paristoja tai hehkulamppuja), ja parhaimman käytännön tietäviä viranomaisia kannustettaisiin jakamaan siihen liittyviä tietoja verkkosivustolla?
Does the Commission also believe that it would offer a clear demonstration of the advantages of operating at a European level if the Commission were to set up a ‘best practice’ website that would allow local or regional authorities in one Member State to access information on how best to achieve particular environmental objectives (such as the optimal method of recycling VHS cassettes or disposing of batteries or light bulbs) from other parts of the Union, with ‘best practice’ authorities encouraged to provide information to the website to this end?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011125/2010
Question for written answer E-011125/2010
Aihe: Euroopan unionin kauppavaje Kiinaan
Subject: The EU's trade deficit with China
Mikä on ollut EU:n kauppavaje Kiinaan (mukaan luettuna Hong Kong) neljänä viime vuonna?
What has been the EU's trade deficit with China (including Hong Kong) for the last four years?
Onko komissio julkaissut tältä ajalta lukuja, joissa näkyisi kunkin jäsenvaltion kauppavaje?
Has the Commission published any figures for this period in which the total figure is broken down to indicate the trade deficits of individual Member States?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011126/2010
Question for written answer E-011126/2010
Aihe: Säännöt rakennerahastojen käyttämisestä työpaikkojen siirtämiseen yhdestä EU:n jäsenvaltiosta toiseen, ja sen osalta erityisesti Twinings
Subject: Rules on using the Structural Funds to relocate employment from one EU Member State to another, with particular reference to Twinings
Samaan aikaan, kun Yhdistynyttä kuningaskuntaa pyydetään monien muiden jäsenvaltioiden ohella lisäämään nettomaksuosuuttaan EU:n talousarviosta, uutisissa on ilmaistu huomattavaa huolta siitä, että British Associated Foods ‑yhtiö vähentää työvoimaansa Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja käyttää Puolan hallituksen hyväksymiä EU:n tukia sijoittaakseen tuotantoaan uudelleen Puolaan.
At a time when the UK, along with a number of other Member States, is being asked to increase its net contribution to the EU budget, there has been considerable concern at the news that British Associated Foods is downsizing its UK work-force and using EU grants, approved by the Polish Government, to relocate production to Poland.
Yhtiö sanoo, että tuotannon siirtämisellä Puolaan ja EU:n tukien käytöllä ei ole mitään yhteyttä, mutta sellaiset vakuutukset ovat vain niiden kirjoittamiseen käytetyn paperin arvoisia.
The company say that there is no connection between the relocation of production to Poland and the use of EU grants, but such assurances are plainly not worth the paper they are written on.
Rakennerahastojen tarkoituksena ei ole antaa yhtiöille almuja, jotta ne voivat päästä eroon työpaikoista yhdessä jäsenvaltiossa ja sijoittaa ne halvemmin kustannuksin jonnekin muualle.
The purpose of the Structural Funds is not to give companies handouts so that they can shed jobs in one Member State and relocate at lower cost elsewhere.
Sen estämiseksi on määrä olla säännöt, mutta ne näyttävät olleen tässä tapauksessa tehottomia.
There are supposed to be rules that prevent this from happening, but they appear to have been ineffective in this case.
Jos kyseiset väärinkäytökset halutaan ehkäistä, työmahdollisuuksien lisäämiseksi yhdessä jäsenvaltiossa maksettavien tukien on oltava saatavilla vain, jos yhtiö ei tukia saadessaan vähennä toimintaansa tiettynä aikana (esim. kaksi vuotta) ennen tukien saamista eikä sen jälkeen jossakin muussa Euroopan unionin osassa.
If such abuses are to be prevented, grants payable to increase employment opportunities in one Member State must be available only if there is no downsizing by the company in receipt of funds for a set period (e.g. two years) either before or after receipt of the funds in another part of the European Union.
Millä nykyisillä suojalausekkeilla on tarkoitus estää tällaiset väärinkäytökset ja miksi ne eivät ole toimineet?
What are the existing safeguards that are supposed to prevent abuses of this kind, and why have they failed?
Johtuuko se siitä, että Puolan hallitus antoi tuet saataville sen jälkeen, kun toiminnan vähentämisestä Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli ilmoitettu?
Is it because the grants were made available by the Polish Government after the downsizing in the UK was announced?
Voiko komissio kertoa, onko yksikään jäsenvaltioista, joita on pyydetty lisäämään nettomaksuosuuttaan EU:n talousarviosta, pyytänyt komissiolta takeita siitä, että kyseiset väärinkäytökset eivät enää ole mahdollisia, vaikka se edellyttäisi muutoksia lainsäädäntöön?
Can the Commission indicate whether any of the Member States which have been asked to increase their net contributions to the EU budget have asked the Commission for assurances that such abuses will no longer be possible, even if this involves legislative changes?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011127/2010
Question for written answer E-011127/2010
Aihe: Lisätuki rakennemuutosten tai nykyisen talous- ja rahoituskriisin vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille (Euroopan globalisaatiorahasto)
Subject: Additional aid for workers sacked due to structural changes or the current economic and financial crisis (European Globalisation Adjustment Fund)
Tähän globalisaatiorahaston toiminta-alaan lisättiin vuoden 2009 toukokuusta lähtien mahdollisuus käyttää rahastoa täydentämään tukea ja avustusta työntekijöille, jotka ovat jääneet työttömiksi suoraan talous- ja rahoituskriisin seurauksena.
Additionally, since May 2009 there has existed the possibility of using the EGAF as an additional source of help and assistance for workers who have been made redundant as a direct result of the current economic and financial crisis.
Tätä tavoitetta varten, ja jotta kyseessä olevat työttömät voitaisiin sijoittaa nopeasti uudelleen työmarkkinoille, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission vuonna 2006 allekirjoittaman toimielinten välisen sopimuksen mukaan rahastosta voidaan myöntää vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa.
To this end, and in order to facilitate the re-integration of workers into the workforce in this context, the Institutional Agreement signed by the European Parliament, the Council and Commission in 2006 made it possible to activate the Fund with an annual limit of EUR 500 million.
Vuosien 2009 ja 2010 aikana satoja tuhansia eurooppalaisia erotettiin ja jäi työttömiksi, ja suurin osa irtisanomisista oli seurausta kriisistä.
In 2009-10, hundreds of thousands of European citizens have been made redundant and found themselves unemployed, most of them as a direct result of the crisis.
Pelkästään Espanjassa noin kaksi miljoonaa ihmistä on menettänyt työpaikkansa ja vain pieni määrä heistä on onnistunut pääsemään takaisin työmarkkinoille.
In Spain alone, some 2 million individuals are estimated to have lost their jobs, and very few of them have succeeded in reintegrating themselves back into the work force.
Näistä masentavista luvuista huolimatta globalisaatiorahastosta on myönnetty tuskin sataa miljoonaa euroa ja varoja on jaettu hieman yli 20 esitykselle tukemaan irtisanottujen uudelleentyöllistämistä.
Despite this depressing data, a mere hundred million euros of the EGAF have been activated, distributed over just above 20 proposals, to support the reintegration of those made redundant into the workforce.
On otettava huomioon myös se, että työttömyysluvut ovat suurimmat koko EU:n alueella.
Given that present unemployment rates are the highest the EU has ever known:
Tietääkö komissio kokonaissumman, joka on myönnetty globalisaatiorahastosta tukemaan kriisin vuoksi irtisanottuja työntekijöitä?
Can the Commission confirm the total amount of EGAF monies made available as additional aid to workers made redundant as a result of the crisis?
Mitä mieltä komissio on rahaston vähäisestä hyödyntämisestä?
How does the Commission view the fact that so little of the Fund has been mobilised?
Aikooko komissio ryhtyä uusiin ja entistä kunnianhimoisimpiin toimenpiteisiin muuttaakseen työttömien järkyttävän tilanteen?
Does the Commission intend to review the procedures for access to this additional source of assistance for those made redundant?
Globalisaatiorahaston vuosittainen määräraha voi olla jopa 500 miljoonaa euroa, joka on tarkoitettu työntekijöiden uudelleen työllistämiseksi.
Does the Commission intend to implement new, more far-reaching measures to reverse the tragic situation of the unemployed, given that the EGAF has a potential annual funding of EUR 500 million earmarked for reintegrating workers into the workforce?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011128/2010
Question for written answer E-011128/2010
Aihe: Laittoman siirtolaisuuden helpottaminen Turkissa
Subject: Facilitation of illegal immigration by Turkey
Frontex-viraston internetsivustolla äskettäin julkaistuista tiedoista käy ilmi, että Turkin ja Kreikan välisen rajan ylittävien ja Kreikan alueelle pyrkivien laittomien siirtolaisten osuus on hälyttävän korkea.
According to recent updates on the Frontex's website, the number of illegal immigrants crossing the border between Turkey and Greece and entering Greek territory is huge.
Konkreettisesti, vuoden 2010 ensimmäisen puoliskon aikana yli 45 000 laittoman siirtolaisen arvioidaan ylittäneen rajan.
Specifically, it is estimated that 45000 illegal immigrants crossed the border, during the first half of 2010.
Kreikan hallituksen Euroopan unionille osoittaman avunpyynnön jälkeen Frontex kiirehti luomaan Kreikan rajojen valvonnasta vastaavan ryhmän (RABIT 2010), joka on myös todennut tämän ongelman.
Following a request by the Greek Government for help from the European Union, Frontex sent a team to guard the Greek border (RABIT 2010); this team confirmed that problem existed.