natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Osallistuvatko esimerkiksi pk‑yritykset tai yliopistot aktiivisesti yhteisiin teknologia‑aloitteisiin? 3.
Is there active involvement of e.g. SMEs or universities in JTIs? 3.
Mitkä ovat komission suunnitelmat sen varmistamiseksi, että yliopistoilla ja pk‑yrityksillä on yhdenvertaiset mahdollisuudet osallistua yhteisiin teknologia-aloitteisiin?
What are the Commission’s plans for ensuring that universities and SMEs have equal opportunities for participation in the JTIs?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5827/2010
Question for written answer E-5827/2010
Aihe: Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti – Osaamis- ja innovaatioyhteisöt
Subject: European Institute of Innovation and Technology — KICs
Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) näkemyksen odotetaan toimivan Euroopan kestävän talouskasvun ja kilpailukyvyn moottorina ja edistävän maailman huipputason innovaatioita, joilla on myönteinen vaikutus taloudelle ja yhteiskunnalle.
The vision of the European Institute of Innovation and Technology (EIT) is to be a key driver of sustainable European growth and competitiveness through the stimulation of world-leading innovations with a positive impact on the economy and society.
Instituutin tehtävänä on kehittää ja hyödyntää EU:n ja muiden korkeakoulu-, tutkimus-, liiketoiminta- ja yrittäjäalan toimijoiden innovaatioita ja osaamista pitkälle yhdentyneiden osaamis- ja innovaatioyhteisöjen avulla.
Its mission is to grow and capitalise on the innovation and capability of actors from higher education, research, business and entrepreneurship from the EU and beyond through the creation of highly integrated Knowledge and Innovation Communities (KICs).
EIT päätti joulukuussa 2009 seuraavan kolmen ensimmäisen osaamis- ja innovaatioyhteisön nimittämisestä: —
The EIT decided in December 2009 to designate the first three KICs: —
ilmastonmuutoksen lieventäminen ja siihen mukautuminen: Climate-KIC —
Climate change mitigation and adaptation: Climate-KIC —
kestävä energia: KIC InnoEnergy —
Sustainable energy: KIC InnoEnergy —
tulevaisuuden tieto- ja viestintäyhteiskunta: EIT ICT Labs.
Future information and communication society: EIT ICT Labs.
Millaisia tuloksia ehdotuspyyntö on poikinut lähetettyjen ehdotusten määrän ja hyväksyttyjen ehdotusten määrän osalta ja millainen on ollut yliopistojen, tutkimuskeskusten, teollisuuden ja pk-yritysten prosentuaalinen osuus lähetettyjen ehdotusten kokonaismäärästä sekä hyväksyttyjen ehdotusten kokonaismäärästä? 2.
What is the balance of the call for proposals, in terms of the number of proposals submitted, number of proposals accepted, and percentage of universities, research centres, industry and SMEs, in the total number of proposals submitted and the total number of proposals selected? 2.
Onko neuvottelumenettely saatettu loppuun?
Has the negotiation process been completed?
Millainen rahoitusmalli valittiin (esim. kertakorvaukset tulosten perusteella)? 3.
What was the selected model for the financing process (e.g. lump sums in a result-based approach)? 3.
Millainen oli osallistujien maantieteellinen jakauma lähetettyjen ehdotusten ja hyväksyttyjen ehdotusten osalta? 4.
What was the geographical balance of participant partners in the proposals submitted and in the proposals selected? 4.
Mitä tulevaisuuden suunnitelmia EIT:llä on muiden osaamis- ja innovaatioyhteisöjen osalta?
What are the EIT’s future plans for further KICs?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5828/2010
Question for written answer E-5828/2010
Aihe: Eurooppa 2020 -strategian mukainen köyhyyden torjunta
Subject: Fight against poverty in connection with the EU 2020 strategy
Eurooppa 2020 ‑strategiaa koskevassa Euroopan komission tiedonannossa määritetään yhdeksi tavoitteeksi se, että kansallisten köyhyysrajojen alapuolella elävien eurooppalaisten määrää on vähennettävä 25 prosenttia, jolloin 20 miljoonaa ihmistä pääsisi köyhyydestä.
The Commission Communication on the EU 2020 strategy sets the aim of reducing the number of people living below national poverty thresholds by 25 %, which will enable 20 million people to escape from poverty.
Komissio ilmoittaa tiedonannossaan, että ”kansallinen köyhyysraja on 60 prosenttia käytettävissä olevien tulojen mediaanista kussakin jäsenvaltiossa”.
The Commission states in its communication that ‘the national poverty line is defined as 60 % of the median disposable income in each Member State’.
Onko määritelmä ainoa tilastollinen kriteeri köyhyyden arvioimiseksi?
Will this definition remain the only statistical criterion for evaluating poverty?
Aiotaanko ottaa käyttöön laadullisia indikaattoreita määritelmän tarkentamiseksi?
Are there plans to add qualitative indicators to refine this definition?
Siihen kuuluu tavoite edistää sosiaalista osallisuutta erityisesti vähentämällä köyhyyttä, pyrkien saamaan vähintään 20 miljoonaa ihmistä pois köyhyys- ja syrjäytymisriskin piiristä vuoteen 2020 mennessä.
It includes the target of promoting social inclusion, in particular through the reduction of poverty, by aiming to lift at least 20 million people out of the risk of poverty and exclusion by 2020, based on three indicators: (1) being at risk of poverty, (2) material deprivation, and (3) living in a jobless household.
Lisäksi edellä mainituissa Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan, että jäsenvaltiot voivat vapaasti asettaa kansalliset tavoitteensa tarkoituksenmukaisimpien indikaattoreiden perusteella, omat kansalliset olosuhteensa ja painopisteensä huomioon ottaen.
Furthermore, the aforementioned European Council conclusions point out that Member States are free to set their national targets on the basis of the most appropriate indicators, taking into account their national circumstances and priorities.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5829/2010
Question for written answer E-5829/2010
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5830/2010
Question for written answer E-5830/2010
Aihe: Sähköisten lompakkojen yhtenäistäminen
Subject: Harmonisation of electronic wallets
Monet eurooppalaiset pankit tarjoavat ”sähköistä lompakkoa” koskevaa palvelua, jonka avulla on mahdollista tehdä nopeasti pieniä ostoksia ladattavalla sirukortilla.
A number of European banks offer an ‘electronic wallet’ service allowing customers to rapidly pay for low-cost purchases using a card with a rechargeable chip.
Esimerkkinä voidaan mainita Moneo-järjestelmä Ranskassa ja Proton-järjestelmä Belgiassa.
The Moneo scheme in France and the Proton scheme in Belgium are typical examples.
Yhtenäistäminen Euroopan unionin tasolla olisi suotavaa.
Harmonisation at European Union level would be desirable.
Mitä näkökohtia asiassa tässä vaiheessa selvitetään?
What measures are being considered at present to fulfil that aim?
Toistaiseksi ei kuitenkaan ole olemassa korttien liikkeeseenlaskijoita (eikä yleisesti ottaen luottolaitoksia ja/tai maksupalvelujen tarjoajia) koskevia EU:n laajuisia vaatimuksia, joilla varmistettaisiin, että summat, joita ladataan etukäteen kysyjien mainitseman kaltaisten maksuvälineiden mikrosiruille, hyväksytään kaikkialla EU:ssa.
Nevertheless, at present there is no EU‑wide requirement for card issuers (and, generally, credit institutions and/or payment service providers) to ensure that amounts pre-charged on the chips of payment devices of the type that the Honourable Member refers to are accepted across the EU.
Kaikki tämänsuuntaiset lainsäädäntötoimet edellyttäisivät komission tekemää aloitetta.
Any legislative measure to this effect would require a proposal by the Commission.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5831/2010
Question for written answer E-5831/2010
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5832/2010
Question for written answer E-5832/2010
Aihe: Työttömyysturvan siirtoa koskevan E303-lomakkeen käyttäminen
Subject: Implementing Form E303 for transfers of unemployment benefit
Työttömyysturvaoikeudet on mahdollista siirtää väliaikaisesti toiseen jäsenvaltioon E303‑lomakkeen avulla.
Form E303 permits the temporary transfer to another Member State of rights to unemployment benefit.
Tällä järjestelmällä kannustetaan työn hakemista koko Euroopan unionissa ja säilytetään samalla kotijäsenvaltiossa hankitut oikeudet.
The system encourages people to look for work throughout the European Union while maintaining the rights acquired in their Member State of origin.
E303‑lomakkeen tehokkuutta näyttävät kuitenkin haittaavan liian pitkät käyttöönottoajat.
However, the effectiveness of Form E303 seems to be limited by excessively long delays in implementation.
Tietooni on muun muassa tullut tapaus, jossa Ranskan kansalainen hakee työtä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja saa työttömyysetuuksia Ranskasta.
I am informed of the case of a French citizen seeking employment in the UK and receiving unemployment benefit in France.
Sen jälkeen, kun hän pyysi työttömyysturvansa siirtämistä E303-lomakkeella, Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat hänelle, että hänellä on ehdottomasti oltava Yhdistyneen kuningaskunnan sosiaaliturvatunnus (NIN, National Insurance Number), jotta hän voi hakea kyseisiä etuuksia maan alueella.
Following a request through Form E303 for benefit to be transferred, the British authorities informed this person that it was necessary to have a National Insurance Number in the UK in order to claim benefit there.
Sosiaaliturvatunnuksen saaminen vie kuitenkin useita viikkoja.
It takes several weeks to obtain this number.
Kun kyseinen Ranskan kansalainen sai sosiaaliturvatunnuksensa, hänelle kerrottiin, että odotettavissa olisi kymmenen päivän lisäviivästys ennen kuin hän voisi käyttää E303‑lomakkeen avulla nojalla tehtyä työttömyysturvan siirtoa.
Having obtained the number, the French citizen concerned was informed of a further 10-day delay before receipt of the transferred benefits under Form E303.
E303‑lomakkeella myönnetyistä oikeuksista on tullut tehottomia näiden liian pitkien viivästysten takia.
These very long delays mean that the rights granted by Form E303 are ineffective.
Johtuuko se Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten puutteista vai E303‑lomakkeen yleisemmistä vioista?
Is this due to a failure by the British authorities or to a more general imperfection in Form E303?
Mihin toimenpiteisiin on ryhdytty E303‑lomakkeen käyttämisen yhtenäistämiseksi jäsenvaltioissa ja liiallisten viivästysten poistamiseksi?
What steps will be taken to harmonise the implementation of Form E303 in the Member States and eliminate excessive delays?
Arvoisa kysyjä on varmastikin tietoinen siitä, ettei EU:n sosiaaliturva-alan lainsäädännön tarkoituksena ole yhdenmukaistaa sosiaaliturvajärjestelmiä vaan yhteensovittaa niitä.
As the Honourable Member is certainly aware, EU legislation in the field of social security is not intended to harmonise but rather to coordinate social security schemes.
Kukin jäsenvaltio päättää itse omasta kansallisesta sosiaaliturvajärjestelmästään.
In fact it is up to every Member State to determine its own national social security system.
Näillä yhteisillä säännöillä on tarkoitus varmistaa tasa-arvoisen kohtelun ja syrjimättömyyden perusperiaatteiden noudattaminen, kun sovelletaan erilaisia kansallisia lainsäädäntöjä, ja taata, että nämä lainsäädännöt eivät vaikuta haitallisesti henkilöihin, jotka käyttävät oikeuttaan liikkua vapaasti EU:ssa.
These common rules are intended to ensure respect of the basic principles of equality of treatment and non-discrimination when differing national legislations are applied and to guarantee that those legislations do not adversely affect persons exercising their right to free movement within the EU.
Edellä mainittuja asetuksia sovelletaan sellaisinaan kaikissa jäsenvaltioissa.
The regulations mentioned above are directly applicable in the Member States.
Komission tehtävänä on valvoa EU:n lainsäädännön, myös edellä mainittujen asetusten, asianmukaista täytäntöönpanoa.
It is up to the Commission to monitor the correct implementation of EU legislation, including the above regulations.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5833/2010
Question for written answer E-5833/2010
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5834/2010
Question for written answer E-5834/2010
Aihe: Koheesiopolitiikan alueellinen kilpailukyky ja työllisyys ‑tavoitteen tulevaisuus
Subject: Future of the cohesion policy's Regional Competitiveness and Employment objective
Vastauksessa, jonka komissio 9. heinäkuuta 2010 antoi kirjalliseen kysymykseen E‑3388/10, se ei antanut riittävästi tietoa koheesiopolitiikan alueellinen kilpailukyky ja työllisyys ‑tavoitteen tulevaisuudesta vuoden 2013 jälkeen.
In its answer of 9 July 2010 to Parliamentary Question E‑3388/10, the Commission has not given a satisfactory reply on the future beyond 2013 of the cohesion policy’s Regional Competitiveness and Employment objective.
Onko kyseinen tavoite edelleen koheesiopolitiikan painopisteala vai onko suunnitteilla sen huomattava muuttaminen tai sen korvaaminen muilla tavoitteilla?
Will that objective remain a priority of cohesion policy, or are there plans for it to be substantially amended, if not replaced by other objectives?
Neuvosto muistuttaa, että kaikista koheesiopolitiikan tulevaan muotoon liittyvistä kysymyksistä käydään yhä poliittisia keskusteluja ja neuvotteluja.
The Council would like to draw the attention of the Honourable Member to the fact that all political isues relating to the future shape of the cohesion policy are still subject to political debate and negotiation.
Kaikissa koheesiopolitiikan alan aloitteissa on kuitenkin noudatettava niitä suuntaviivoja, jotka on vahvistettu Eurooppa-neuvoston 17. kesäkuuta 2010 hyväksymässä Eurooppa 2020 -strategiassa EUCO 13/1/10 REV 1. : ”Strategiaa on tuettava kaikilla yhteisillä politiikoilla, myös yhteisellä maatalouspolitiikalla ja koheesiopolitiikalla. (…) Eurooppa-neuvosto korostaa, että on tärkeää edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja kehittää infrastruktuuria uuden strategian onnistumisen edistämiseksi.”
Nevertheless, all initiatives in the field of cohesion policy will have to follow the guidelines that can be found in the ‘Europe 2020’ Strategy, which the European Council adopted on 17 June 2010 EUCO 13/1/10 REV 1. : ‘All common policies, including the common agricultural policy and cohesion policy, will need to support the strategy. (…) The European Council stresses the importance of promoting economic, social and territorial cohesion as well as developing infrastructure in order to contribute to the success of the new strategy.’
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5835/2010
Question for written answer E-5835/2010
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5836/2010
Question for written answer E-5836/2010
Aihe: Yhteisrahoituksen periaatteen säilyttäminen koheesiopolitiikassa
Subject: Maintaining the co‑financing principle in the Cohesion Policy
Vuosina 2009 ja 2010 sovellettavissa olevan poikkeuksen tavoitteena on lisätä talouskriisistä merkittävästi kärsivien jäsenvaltioiden talousapua.
The aim of this exception, applicable in 2009 and 2010, is to provide additional economic aid for Member States significantly affected by the economic crisis.
Korvausosuuksien nostaminen 100 prosenttiin on poikkeus yhteisrahoitusperiaatteeseen.
This option of a 100 % reimbursement is a derogation from the co‑financing principle.
Moitteettoman hallinnoinnin ja koheesiopolitiikan eri toimijoiden vastuullistamisen vuoksi yhteisrahoituksen on ehdottomasti säilyttävä rakennerahastojen perusperiaatteena.
For reasons of good management and ensuring the responsibility of the various actors involved in the Cohesion Policy, it is essential for co‑financing to remain a fundamental principle of the Structural Funds.
Onko mahdollista pitää poikkeus voimassa vielä vuoden 2010 jälkeen?
Is this derogation likely to be maintained after 2010?
Voidaanko se normalisoida vasta vuoden 2013 jälkeisissä rahoitusnäkymissä?
Could it become standard practice in the next budgetary perspectives after 2013?
Onko poikkeuksen ennakoiduista lukumääräisistä vaikutuksista taloudelliseen toimintaan laadittu selvitystä?
Is there an analysis in figures of the anticipated impact of this derogation on economic activity?
Neuvosto toteaa kysyjälle, että komissio toimitti 22. kesäkuuta 2009 ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tiettyjen vaatimusten yksinkertaistamisesta ja tietyistä varainhoitoa koskevista säännöksistä 12425/09. .
The Council would like to inform the Honourable Member that, on 22 July 2009, the Commission submitted a proposal for a Council Regulation amending Regulation (EC) No 1083/2006 concerning general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund as regards simplification of certain requirements and as regards certain provisions relating to financial management 12425/09. .
Ehdotukseen sisältyi säännös, jolla korvataan asetuksen (EY) N:o 1083/2006 77 artikla ja jonka tarkoituksena on antaa sellaisille jäsenvaltioille, joilla on vakavia kassavirtaongelmia kriisin torjumiseksi tarvittavien työmarkkinatoimenpiteiden rahoittamisessa ja jotka voivat saada tukea Euroopan sosiaalirahastosta, annetaan väliaikaisesti mahdollisuus pyytää komissiota nostamaan maksujen korvausosuus 100 prosenttiin vuosina 2009 ja 2010.
This proposal included a provision to replace Article 77 of Regulation (EC) No 1083/2006, in order to introduce a temporary option for Member States, where severe cash-flow difficulties exist for the financing of labour market measures necessary to combat the crisis, and eligible under the European Social Fund, to request reimbursement by the Commission at 100 % during 2009 and 2010.
Komission toimitettua ehdotuksensa Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 16. kesäkuuta 2010 yhteispäätösmenettelyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen N:o 539/2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta EUVL L 158, 24.6.2010, s. 1. sisällyttämättä edellä mainittua, komission ehdottamaa 77 artiklaa koskevaa säännöstä.
Following this Commission proposal, the Parliament and the Council as co-legislators adopted on 16 June 2010 Regulation (EU) No 539/2010 of the European Parliament and of the Council amending Council Regulation (EC) No 1083/2006 OJ L 158, 24.6.2010, p.
Komission ehdotuksen taloudelliset vaikutukset eritellään säädösehdotuksen Ks. 12425/09. liitteenä olevassa vaikutustenarvioinnissa.
1 . , without including the abovementioned provision on Article 77 proposed by the Commission.
Neuvostolla ei ole käytettävissä tarkempaa analyysiä.
The economic impact of the Commission proposal is set out in the impact assessment attached to the legislative proposal See 12425/09. ; the Council is not in possession of any more specific analysis.
Neuvosto ei ole tähän mennessä saanut komissiolta muuta säädösehdotusta, jossa ehdotettaisiin tarkistuksia asetuksen (EY) 1083/2006 nykyiseen tekstiin.
At present, the Council is not in possession of any other legislative proposal from the Commission proposing any amendments to the existing text of Regulation (EC) No 1083/2006.
Vuoden 2013 jälkeisten menettelyjen osalta neuvosto haluaisi muistuttaa, että erityisesti koheesiopolitiikka, talousarvion kokonaistarkastelu ja vuoden 2013 jälkeiset rahoitusnäkymät edellyttävät poliittisia neuvotteluja.
As far as the post-2013 regime is concerned, the Council wishes to recall that it is subject to political negotiations, especially with regard to the future of the cohesion policy, budget review and post-2013 financial perspective.
Neuvoston tehtävä ei ole ennustaa neuvottelujen tuloksia.
It is not for the Council to predict the results of these negotiations.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5837/2010
Question for written answer E-5837/2010
Aihe: Yhteisrahoituksen periaatteen säilyttäminen koheesiopolitiikassa
Subject: Maintaining the cofinancing principle in the Cohesion Policy
Korvausosuuksien nostaminen 100 prosenttiin on poikkeus yhteisrahoitusperiaatteeseen.
This option of a 100 % reimbursement is a derogation from the cofinancing principle.
Moitteettoman hallinnoinnin ja koheesiopolitiikan eri toimijoiden vastuullistamisen vuoksi yhteisrahoituksen on ehdottomasti säilyttävä rakennerahastojen perusperiaatteena.
For reasons of good management and ensuring the responsibility of the various actors involved in the Cohesion Policy, it is essential for cofinancing to remain a fundamental principle of the Structural Funds.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5838/2010
Question for written answer E-5838/2010
Aihe: Teollinen toiminta ja kalastus Pohjoisella jäämerellä
Subject: Industrial activities and fisheries in the Arctic Ocean
Ympäristöjärjestö Greenpeacen tekemässä tutkimuksessa kerrotaan, että ilmastonmuutokset uhkaavat Pohjoisen jäämeren pohjan elämää ja että kyseiseen meriekosysteemiin kohdistuvat vaarat lisääntyvät jatkuvasti.
A study conducted by the environmental organisation Greenpeace has reported that deep sea marine life in the Arctic Ocean is threatened by climate change and that the threat to the marine ecosystem is growing all the time.
Greenpeacen esittämässä asiakirjassa korostetaan, että jatkuvasti kohoavilla lämpötiloilla, valtamerien virtauksien muutoksilla sekä valtamerien happamoitumisella on valtavia vaikutuksia tähän asti puhtaina säilyneisiin arktisiin alueisiin.
The report stresses that temperature rises, ocean current changes and acidification of the oceans are having profound effects on previously uncontaminated Arctic regions.
Samanaikaisesti napajäätiköiden vetäytyminen antaa teollisille pohjakalatroolareille mahdollisuuden edetä alueille, joille ei ennen ollut mahdollista päästä, ja sama pätee merellä tapahtuvaan öljyn etsintään.
At the same time, the shrinking of the polar icecaps is enabling industrial trawler fleets — and offshore oil exploration projects — to enter previously inaccessible areas.
Jäätiköt ovat tähän asti suojanneet näiden valtamerien pohjan elämää, mutta nyt ympäristöjärjestö ehdottaa sen suojelemiseksi kaikenlaisen teollisen toiminnan, johon lukeutuu myös troolaus, kansainvälistä keskeyttämistä Pohjoisella jäämerellä.
In order to protect deep sea marine life in these oceans, which was previously preserved by the ice, Greenpeace is proposing an international moratorium on all industrial activities in the Arctic Ocean, including trawler fishing.
Kun otetaan huomioon edellä esitetyt seikat, voiko komissio ilmoittaa, miten se aikoo toimia Greenpeacen vaatimusten suhteen ja mihin EU:n laajuisiin toimiin se aikoo mahdollisesti ryhtyä, jotta arktisten alueiden ekosysteemin tilan huononemista voitaisiin rajoittaa?
In the light of the above, how will the Commission respond to Greenpeace's call and what measures, if any, will it adopt at EU level to limit the deterioration of the ecosystem in Arctic regions?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5839/2010
Question for written answer E-5839/2010
Aihe: Liikuntarajoitteisten matkustajien oikeudet linja-autoliikenteessä
Subject: Rights of disabled passengers travelling by bus and coach
Euroopan parlamentti hyväksyi 6. heinäkuuta 2010 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi matkustajien oikeuksista linja‑autoliikenteessä ja asetuksen (EY) N:o 2006/2004 EUVL L 364, 9.12.2004, s. 1. muuttamisesta.
On 6 July 2010 the European Parliament approved the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the rights of passengers travelling by bus and coach, amending Regulation (EC) No 2006/2004 OJ L 364, 9.12.2004, p.
lukuisat jäsenvaltiot ovat ratifioineet vammaisten oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen, jonka oikeutta itsenäiseen elämään, asumiseen ja liikkumiseen koskevalla 9 artiklalla ja henkilökohtaista liikkuvuutta koskevalla 20 artiklalla taataan liikuntarajoitteisille henkilöille mahdollisuus käyttää kulkuneuvoja —
many Member States have ratified the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities, Article 9 (‘Accessibility’) and Article 20 (‘Personal Mobility’) of which guarantee access to means of transport for persons with disabilities; —