natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aikooko neuvosto lyhentää jäsenvaltioille myönnettyjä määräaikoja, joita ne tarvitsevat noudattaakseen puitepäätöstä 2008/909/YOS, ja mikäli näin ei ole, millä tavoin se aikoo varmistaa, että kyseinen päätös pannaan täydellisesti ja nopeasti täytäntöön? 3.
whether it intends to reduce the time frame granted to the Member States to comply with Framework Decision 2008/909/JHA and, if not, how else does it intend to ensure full and swift compliance with the framework decision; 3.
Mikäli uudet lainsäädäntötoimet viivästyvät, aikooko neuvosto perustaa rahastoja, joilla voitaisiin yhteisrahoittaa uusien vankiloiden rakentamista niissä maissa, joissa suuren vankimäärän takia rangaistuslaitosten kapasiteetti on riittämätön koko vankimäärän sijoittamiseen mahdollisimman hyvissä oloissa?
whether, pending new legal provisions, it intends to establish funds to co-finance the building of new prisons in those countries in which, owing to a large volume of foreign prisoners, prison capacity is insufficient to accommodate the entire prison population in suitably decent conditions.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5812/09
WRITTEN QUESTION E-5812/09
Aihe: Euroopan yhteisöön kuuluvien vankien siirto kotimaahansa puitepäätöksen 2008/909/YOS nojalla ja yhteisön ulkopuolisten vankien siirtoa koskevat toimenpiteet
Subject: Transfer of Community prisoners to their countries of origin in compliance with Framework Decision 2008/909/JHA and measures concerning the transfer of non-Community prisoners
Puitepäätöksellä 2008/909/YOS EUVL L 327, 5.12.2008, s. 27. neuvosto pyytää jäsenvaltioita soveltamaan 5. joulukuuta 2011 mennessä vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta rikosasioissa annettuihin tuomioihin sekä periaatetta enintään kolmeksi vuodeksi vankeuteen tuomittujen yhteisön kansalaisten siirtämisestä kotimaahansa.
In its Framework Decision 2008/909/JHA OJ L 327, 5.12.2008, p.
Italiassa tällä hetkellä 64 000 vangista yli 20 000 on ulkomaalaisia vankeja, kun säännönmukainen kapasiteetti on noin 43 000 vankipaikkaa ja vielä ”siedettävä” kapasiteetti on 63 000 paikkaa.
In Italy today, of a prison population of 64000 , over 20000 are foreign prisoners, while Italy officially has some 43000 prison places, with a ‘tolerated’ capacity of 63000 .
Tämä tarkoittaa, että jos Italia voisi siirtää vangit kotimaahansa suorittamaan rangaistustaan voimassa olevien yleissopimusten mukaisesti, vankiloiden liian suureen vankimäärään liittyvää ongelmaa ei olisi, eikä uusia vankiloita olisi tarpeen rakentaa (on arvioitu, että hallituksen vankilasuunnitelman mukaisten 1 700 uuden vankipaikan kustannukset ovat noin kaksi miljardia euroa).
This means that if Italy could ensure that prisoners completed their sentences in their countries of origin, in accordance with existing Conventions, there would no longer be a problem of prison overcrowding, nor would it be necessary to build new prisons (the cost of the 17000 new places provided for in the government's Prison Plan is estimated at some EUR 2 billion).
Kaiken esitetyn perusteella komissiolta kysytään seuraavaa: 1.
In the light of the above, can the Commission say: 1.
Onko komissio tietoinen todellisesta tilanteesta muissa maissa, joissa on korkea maahanmuuttoaste? 2.
whether it is aware of the true prison situation in other high-immigration countries; 2.
Aikooko komissio lyhentää jäsenvaltioille myönnettyjä määräaikoja, joita ne tarvitsevat noudattaakseen puitepäätöstä 2008/909/YOS, ja mikäli näin ei ole, millä tavoin se aikoo varmistaa, että kyseinen päätös pannaan täydellisesti ja nopeasti täytäntöön? 3.
whether it intends to reduce the time frame granted to the Member States to comply with Framework Decision 2008/909/JHA and, if not, how else does it intend to ensure full and swift compliance with the framework decision; 3.
Aikooko komissio tehdä sopimuksia Euroopan unionin ulkopuolisten maiden kanssa varmistaakseen mahdollisuuden siirtää kotimaahan sellaiset vangit, jotka ovat lähtöisin yhteisön ulkopuolisista maista? 4.
whether it intends to draw up agreements with non-EU countries, in order to ensure that non-Community prisoners can be transferred to their countries of origin; 4.
Mikäli uudet lainsäädäntötoimet viivästyvät, aikooko komissio perustaa rahastoja, joilla voitaisiin yhteisrahoittaa uusien vankiloiden rakentamista niissä maissa, joissa suuren vankimäärän takia rangaistuslaitosten kapasiteetti on riittämätön koko vankimäärän sijoittamiseen mahdollisimman hyvissä oloissa?
whether, pending new legal provisions, it intends to establish funds to co-finance the building of new prisons in those countries in which, owing to a large volume of foreign prisoners, prison capacity is insufficient to accommodate the entire prison population in suitably decent conditions.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5813/09
WRITTEN QUESTION E-5813/09
esittäjä(t): Iva Zanicchi (PPE) , Roberta Angelilli (PPE) , Amalia Sartori (PPE) , Marco Scurria (PPE) , Alfredo Antoniozzi (PPE) , Paolo Bartolozzi (PPE) , Salvatore Iacolino (PPE) , Magdi Cristiano Allam (PPE) , Licia Ronzulli (PPE) , Potito Salatto (PPE) , Lara Comi (PPE) , Aldo Patriciello (PPE) , Crescenzio Rivellini (PPE) , Tiziano Motti (PPE) , Sergio Paolo Frances Silvestris (PPE) , Carlo Fidanza (PPE) , Giovanni La Via (PPE) , Salvatore Tatarella (PPE) , Cristiana Muscardini (PPE) , Erminia Mazzoni (PPE) , Vito Bonsignore (PPE) , Gabriele Albertini (PPE) , Raffaele Baldassarre (PPE) , Clemente Mastella (PPE) , Giovanni Collino (PPE) , Elisabetta Gardini (PPE) , Antonello Antinoro (PPE) , Herbert Dorfmann (PPE) , Oreste Rossi (EFD) , Gianni Pittella (S&D) , Patrizia Toia (S&D) , Gianluca Susta (S&D) ja Rosario Crocetta (S&D)
by Iva Zanicchi (PPE) , Roberta Angelilli (PPE) , Amalia Sartori (PPE) , Marco Scurria (PPE) , Alfredo Antoniozzi (PPE) , Paolo Bartolozzi (PPE) , Salvatore Iacolino (PPE) , Magdi Cristiano Allam (PPE) , Licia Ronzulli (PPE) , Potito Salatto (PPE) , Lara Comi (PPE) , Aldo Patriciello (PPE) , Crescenzio Rivellini (PPE) , Tiziano Motti (PPE) , Sergio Paolo Frances Silvestris (PPE) , Carlo Fidanza (PPE) , Giovanni La Via (PPE) , Salvatore Tatarella (PPE) , Cristiana Muscardini (PPE) , Erminia Mazzoni (PPE) , Vito Bonsignore (PPE) , Gabriele Albertini (PPE) , Raffaele Baldassarre (PPE) , Clemente Mastella (PPE) , Giovanni Collino (PPE) , Elisabetta Gardini (PPE) , Antonello Antinoro (PPE) , Herbert Dorfmann (PPE) , Oreste Rossi (EFD) , Gianni Pittella (S&D) , Patrizia Toia (S&D) , Gianluca Susta (S&D) and Rosario Crocetta (S&D)
Aihe: Italian jalkapalloliiton (FIGC) asettamaan niin kutsuttuun urheiluehtoon, joka sitoo jalkapallon harrastajat seuroihinsa 25-vuoden ikään asti, liittyvä laittomuus
Subject: Unlawfulness of the sports contract established by the Italian Football Federation, which ties amateur footballers to their clubs up to the age of 25
Työntekijöiden vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa on välttämätön asia sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamisessa, koska se edistää kilpailukykyä ja parantaa samanaikaisesti kansalaisten henkilökohtaisia ja ammatillisia mahdollisuuksia.
The free movement of workers in the EU is vital for the proper functioning of the internal market, as it improves competitiveness whilst at the same time improving the personal and professional opportunities of the citizens concerned.
Italian jalkapalloliiton (FIGC) sisäisissä organisaatiosäännöissä (NOIF) vahvistetaan jalkapalloilijoiden osalta, että ammattilaisluokan ulkopuolella jäsenyyden saaneet jalkapalloilijat luokitellaan ”nuoriksi”, jotka jaetaan eri luokkiin liiton sääntöjen mukaisesti, sekä ”ei-ammattilaisiin” (joita kutsutaan yleisesti ”harrastajiksi”).
With regard to footballers, the internal federal organisational rules (NOIF) of the Italian Football Federation (FIGC) provide that, outside the professional category, footballers who are members of clubs are classified as ‘young’ — broken down into the various categories laid down by the NOIF — and ‘non-professional’ (commonly known as ‘amateur’).
Kun nämä samat ”nuoret harrastajat” täyttävät 18 vuotta, heidät luokitellaan ”ei-ammattilaisiksi”.
Once they reach the age of 18, these ‘young amateurs’ are defined ‘non-professionals’.
Ne ”nuoret”, jotka ovat 14 vuotta täytettyään ammattiliigan alaisen seuran jäseniä, saavat luokituksen ”sarjaan kuuluvat nuoret”.
The ‘youngsters’ who, upon reaching the age of 14, are members of a club linked to a professional league, take on the title of ‘young league players’.
Näin ollen urheiluehto rajoittaa urheilijoiden oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen, joka on olennainen asia sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan kannalta, ja se rikkoo kilpailusääntöjä, koska todennäköisesti se vääristää jalkapalloilijamarkkinoita.
This type of sports contract thus limits the free movement of the players, which is vital for the proper functioning of the internal market, and breaches competition rules given that it could potentially distort the market in football players.
Katsooko Euroopan komissio näiden seikkojen valossa, että ”urheiluehto” on välttämätön junioritoiminnan suojelun varmistamiseksi jalkapallomaailmassa?
In the light of the above, does the Commission consider that such tied contracts are necessary to ensure that traineeships in the football world are protected?
Onko vuonna 1995 annetun Bosman-päätöksen jälkeen oikein soveltaa tällaisia sääntöjä, jotka tosiasiallisesti rajoittavat jalkapalloilijoita harjoittamasta eräitä perusvapauksiaan?
After the 1995 Bosman ruling, is it lawful to have rules which, in actual fact, restrict footballers in the exercise of some of their fundamental freedoms?
Aikooko komissio tutkia Italian jalkapalloliiton sisäisten organisaatiosääntöjen laillisuutta, ja siinä tapauksessa, että säännöt todetaan laittomiksi, aikooko se ryhtyä asiassa toimiin lyhyellä aikavälillä?
Does the Commission intend to check whether the NOIF rules are lawful and, should it be ascertained that they are not, to take any measures in the short term?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5814/09
WRITTEN QUESTION E-5814/09
Aihe: Toimenpiteet lasten köyhyyden torjumiseksi
Subject: European measures to combat child poverty
Näihin päämääriin pyritään myös EU:n tasolla, ja sen vuoksi Eurooppa-neuvosto kehotti vuonna 2006 komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan tarmokkaasti lasten köyhyyden poistamiseksi.
These objectives are also being sought at European level and the 2006 European Council accordingly urged the Commission and Member States to take decisive measures to eradicate child poverty.
Kauniista puheista ja korkealle asetetuista tavoitteista huolimatta todellisuus on yhä edelleen kaikkea muuta kuin ruusuinen.
However, despite all worthy sentiments and lofty ambitions, the situation now facing us is still far from encouraging.
OECD:n esittämien lukujen mukaan asiat eivät juuri ole muuttuneet 1990-luvun alusta.
According to OECD statistics, little has changed since the early 1990s.
Useimmissa jäsenvaltioissa ei ole havaittavissa parannusta, ja usein lasten köyhyys jopa lisääntyy.
In most Member States there has been no perceptible improvement and, in many cases, child poverty has actually increased.
Sosiaalisen suojelun komitean raportissa ”Child Poverty and well-being in the EU” todetaan, tosin asiaankuuluvan varovasti, että mikäli lasten köyhyydessä EU:ssa voidaan erottaa jokin kehityssuuntaus, se kulkee tilanteen vakiintumisen ja jopa lievän huonontumisen suuntaan sen sijaan, että voitaisiin havaita parannusta.
The report by the Social Protection Committee entitled ‘Child Poverty and Well-Being in the EU’ cautiously observes that, as far as any trend regarding child poverty in the EU can be discerned, it reflects a levelling off or even a slight worsening of the situation rather than any improvement, the only obvious exception being the United Kingdom, where a comprehensive campaign to combat child poverty is meeting with notable success.
Onko Euroopan köyhyyden torjunnan teemavuoden 2010 puitteissa varattu varoja, joita voidaan käyttää kohdennetusti lasten köyhyyden torjumiseen?
In the context of European Year for Combating Poverty in 2010, are funds available which could be specifically earmarked for combating child poverty?
Jos on, millaisista summista on kysymys ja miten varat jakautuvat?
If so, how much funding is available and how will it be allocated?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5815/09
WRITTEN QUESTION E-5815/09
Aihe: Avoimen koordinointimenetelmän tulokset
Subject: Results of the open coordination method
Köyhyyden torjuntaa koskevien ja muiden sosiaalipoliittisten Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamiseksi turvaudutaan paljolti avoimeen koordinointimenetelmään.
The open coordination method (OCM) is being widely used in order to meet the Lisbon objectives concerning measures to combat poverty and other social problems.
Seurantaohjelman laatimisen kannalta on tärkeää, että tämän menetelmän tehokkuutta ja hyödyllisyyttä voidaan arvioida.
It is important to be able to assess the effectiveness and usefulness of this method with a view to introducing a follow-up programme.
Onko komissio arvioinut kuluneena ajanjaksona avoimella koordinaatiomenetelmällä saavutettuja tuloksia?
Has the Commission assessed the results of the OCM to date?
Voiko komissio antaa yleiskatsauksen siitä, onko avoimen koordinointimenetelmän avulla onnistuttu saavuttamaan ne laadulliset ja määrälliset tavoitteet, jotka asetettiin osana Lissabonin strategian tavoitteita?
Can it indicate whether the OCM has achieved the Lisbon objectives in qualitative and quantitative terms?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5816/09
WRITTEN QUESTION E-5816/09
Aihe: Rakennerahastojen varojen käyttö
Subject: Take-up of Structural Fund appropriations
Tämänhetkisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä 2007–2013 noin 308 miljardia euroa, joka on yli kolmasosa Euroopan unionin budjetista, rahoitetaan rakennerahastoista elintasokuilun pienentämiseksi ja poistamiseksi jäsenvaltioiden välillä.
Around EUR 308 billion of the 2007‑13 multiannual budget, that is to say over one third of the EU budget, is being earmarked for Structural Fund measures designed to reduce and eliminate the prosperity gap between the Member States.
Kuinka suuri osa rakennerahastojen varoista jäi viimeisen viiden vuoden aikana käyttämättä?
What Structural Fund amounts have remained unused over the last five years?
Minkä vuoksi varoja ei käytetty?
What is the reason for this?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5817/09
WRITTEN QUESTION E-5817/09
(24. marraskuuta 2009)
(25 November 2009)
Aihe: Lissabonin strategian tarkistus
Subject: Review of the Lisbon Strategy
Ajanjakso, jonka kuluessa Euroopan unionista oli Lissabonissa vuonna 2000 pidetyn EU:n huippukokouksen mukaan tarkoitus tehdä maailman kilpailukykyisin tietoon perustuva yhteiskunta, päättyy vuonna 2010.
The deadline set by the European Lisbon Summit in 2000 to make the European Union the most competitive knowledge-based economy in the world falls due in 2010.
Komissio valmistelee parhaillaan intensiivisesti jatko-ohjelman laatimista.
In the meantime, the Commission is in the midst of intensive preparations for a follow-up programme.
Millä tavoin kansalaisyhteiskunta kutsutaan osallistumaan Lissabonin prosessin jatkoprosessin laadintaan?
What measures will be taken to ensure that the mainstream of society is involved in the introduction of a successor to the Lisbon process?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5818/09
WRITTEN QUESTION E-5818/09
Aihe: Kestäviä julkisia hankintoja koskeva politiikka
Subject: Sustainable public procurement policy
Vihreät julkiset hankinnat ovat julkisia hankintamenettelyjä, jotka kannustavat julkisia viranomaisia kestäviin hankintoihin.
Green Public Procurement (GPP) is a public procurement procedure which encourages sustainable purchasing by public authorities.
Yhteisön ympäristöä koskevalla internet-sivustolla on koulutustyökalupakki, jossa osoitetaan ja selitetään vihreiden julkisten hankintojen merkitystä ja suotavuutta.
The European environmental website includes a training toolkit which demonstrates and explains the importance and desirability of GPP.
Kuinka vihreitä ovat kuitenkaan komission itsensä julkiset hankinnat?
But how green is the public procurement policy of the Commission itself?
Kuinka komissio seuraa hankintojensa kestävyyttä (ei pelkästään niiden ympäristöä säästävää luonnetta)?
How does the Commission monitor the sustainability content (not only environmental soundness) of its procurement?
Onko komissiolla toimintasuunnitelmaa täysin vihreän julkisia hankintoja koskevan politiikan käyttöönotosta, kuten Alankomailla?
Does the Commission have an action plan geared to establishing a completely sustainable procurement policy, as the Netherlands does?
Jos kyllä, minkälaista edistymistä komissio on saavuttanut sen täytäntöönpanossa?
If so, what success is the Commission having in implementing it?
Jos ei, koska komissio aikoo laatia toimintasuunnitelman?
If not, when does the Commission intend to draw up an action plan?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5819/09
WRITTEN QUESTION E-5819/09
Aihe: Euroopan unionin perusoikeusvirasto
Subject: European Fundamental Rights Agency
Euroopan unionin perusoikeusvirasto perustettiin vuonna 2007.
In 2007, the European Fundamental Rights Agency was established.
Viraston tarkoituksena on tukea EU:n jäsenvaltioita, tarjota tietoa perusoikeuksista ja antaa asiantuntija-apua tällä alalla.
The Agency's purpose is to assist the EU Member States, to advise on fundamental rights and to make its expertise available in this field.
Yksi perustamissopimuksissa keskeisellä sijalla oleva perusoikeus on miesten ja naisten välinen tasa-arvo.
One of the fundamental rights which is central to the Treaties is equality between men and women.
Oikeutettu ja vilpitön huoli tästä tasa-arvosta oli myös syynä siihen, että vuonna 2006 perustettiin Euroopan tasa-arvoinstituutti.
A justified and sincere concern for such equality was also the reason why in 2006 the European Institute for Gender Equality was established.
Voiko komissio kertoa, mikä on tilanne Euroopan unionin perusoikeusviraston hallintoneuvostossa tasa-arvon osalta?
Can the Commission say what the situation is as regards gender equality in the Management Board of the European Fundamental Rights Agency?
Kuinka monta miestä ja kuinka monta naista siihen kuuluu?
How many men and how many women does it comprise?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5820/09
WRITTEN QUESTION E-5820/09
Aihe: Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuoden rahoitus
Subject: Funding of the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion
Vuosi 2010 on nimetty Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodeksi.
2010 has been designated the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion.
Jotta vuodesta tulisi menestys, tarvitaan kuitenkin riittävästi rahoitusta.
However, in order to make this year a success, sufficient funding is needed.
Kuinka paljon EU:n rahoitusta on tähän mennessä myönnetty ja kuinka paljon lisää vielä myönnetään, jotta Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuosi onnistuisi?
How much European funding has so far been allocated, and how much more is yet to be allocated, to making a success of the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion?
Miten nämä varat jaetaan jäsenvaltioiden kesken?
How are the funds being distributed among the Member States?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5821/09
WRITTEN QUESTION E-5821/09
Aihe: Tutkimukset uusien tekniikoiden vaikutuksesta työpaikkoihin ja ammattitauteihin
Subject: Studies on the impact of new technologies on the workplace and on occupational diseases
Komissio avasi vuonna 2007 julkisen kilpailun tutkimuksen tekemisestä siitä, miten uudet tekniikat vaikuttavat työpaikkoihin ja ammattitauteihin ja mikä on esimerkiksi toistuvien liikkeiden vaikutus toimintaa suoritettaessa.
In 2007 the Commission issued calls for tenders to enable studies to be conducted on the impact of new technologies on the workplace and on occupational diseases.
Vastauksessaan Euroopan parlamentin jäsenen Pedro Guerreiron esittämään kysymykseen (E‑4955/07) komission antamien tietojen mukaan tutkimuksen kaksi keskeistä tavoitetta olivat seuraavat: a)
According to the information that if supplied in answer to a question by Pedro Guerreiro (E‑4955/07), the main objectives of the studies were as follows:
uusien tekniikoiden vaikutuksesta työpaikkoihin koskevan tutkimuksen tarkoituksena oli arvioida
‘(a) for the impact of new technologies on the workplace, to evaluate: —
miten tekniikka (laitteisto ja televiestintä) kehittyy, mikä mahdollistaa laitteiden käytön, ja miten tekniikkaa voidaan kehittää tulevaisuudessa —
How the technology — hardware and telecommunications — is developing, which enables the use of these devices and how the technology is likely to evolve in the future. —
Mitä toimenpiteitä komissio on hyväksynyt näiden johtopäätösten pohjalta?
What action has the Commission taken in the light of those findings?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5822/09
WRITTEN QUESTION E-5822/09
Aihe: Tutkimus yritysten uudelleensijoittamisen vaikutuksista
Subject: Study on the impact of business relocation
Komissio käynnisti heinäkuussa 2007 tarjouskilpailumenettelyn tutkimuksen suorittamiseksi yritysten uudelleensijoittamisen vaikutuksista.
In July 2007 the Commission launched a public tender procedure for a study on the impact of business relocation.
Komission yksiköt liittivät tutkimuksen talousarvion tutkimusohjelmaan, jonka rahoitus kuuluu Progress-ohjelman 3 osastoon (työolot).
The Commission services incorporated the budget for the study in a research programme financed under Section 3 (working conditions) of the Progress programme.
Mitkä olivat suoritettujen tutkimusten päätelmät? 2.
What were the conclusions of the studies carried out? 2.
Kuinka paljon kyseessä olevien alojen ammattilaisten edustajat osallistuivat tutkimukseen sen suorittamisen aikana? 3.
To what extent were representatives of people working in the sectors concerned involved in the studies while they were being carried out? 3.
Päättikö komissio ryhtyä joihinkin erityisiin toimenpiteisiin tutkimusten päätelmien perusteella?
Did the Commission decide to adopt any specific measures in view of the studies' conclusions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5823/09
WRITTEN QUESTION E-5823/09
Aihe: Tietynlaisiin Kiinasta ja Vietnamista peräisin oleviin jalkineisiin liittyvän polkumyynnin vastaiset toimenpiteet
Subject: Anti-dumping procedure in relation to imports of certain types of footwear from China and Vietnam
pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
Can the Commission provide the following information: 1.
Mikä näistä kahdesta maasta peräisin olevan jalkinetuonnin tilanne on tällä hetkellä? 2.
What is the current situation regarding imports of footwear from China and Vietnam? 2.
Mihin johtopäätöksiin vuonna 2008 aloitetussa selvityksessä on päädytty? 3.
What conclusions were reached following the second investigation launched in 2008? 3.
Mitä toimenpiteitä komissio on toteuttanut tai aikoo toteuttaa näiden johtopäätösten perusteella? 4.
What steps has the Commission taken or will it take in response to these conclusions? 4.
Onko Euroopan komissio tietoinen, että näistä kahdesta maista peräisin olevia jalkineita tuodaan Euroopan unioniin Malesian tai Macaon kautta?
Is the Commission aware that footwear from China and Vietnam is reaching the European Union after passing through Malaysia and/or Macau?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5824/09
WRITTEN QUESTION E-5824/09
Aihe: Tutkimus ja kertomukset lapsityövoiman käytöstä Euroopan unionissa
Subject: Study and reports on child labour in the European Union
Yhteisön talousarvioon vuodeksi 2007 (pääluokka III, kohta XX 01 02 11) merkittiin vuosikertomuksen laatiminen lapsityövoiman käytöstä Euroopan unionissa.
In the 2007 Community budget (section III, heading XX 01 02 11), provision was made for the drawing-up of an annual report on child labour in the European Union.
Komissio ilmoitti vuoden 2007 lopussa Euroopan parlamentin jäsen Pedro Guerreiron esittämään kysymykseen ( E-4953/07 ) antamassaan vastauksessa olevansa tietoinen ongelmista, jotka liittyvät lapsityövoiman käytön kieltämisen tehokkuuteen useissa eri jäsenvaltioissa.
At the end of 2007, in reply to a question tabled by Pedro Guerreiro ( E-4953/07 ), the Commission stated that it was aware of problems in several Member States as regards the effectiveness of the ban on child labour.