natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aihe: Salomonsaarten talousvyöhykkeen kalastusalueen sulkeminen
Subject: Closure of the Solomon Islands EEZ to fishing activities
Salomonsaarten hallitus ilmoitti yrityksille viime kesäkuun 22. päivänä päätöksestään sulkea välittömästi maan talousvyöhyke kalastukselta tonnikalakannan kestävyyden varmistamiseksi.
On 22 June 2011 fishing companies were informed that the Government of the Solomon Islands had decided to close its economic exclusion zone (EEZ) to fishing with immediate effect in order to safeguard the sustainability of tuna stocks.
Baskilaisilla ja espanjalaisilla kalastusaluksilla on vyöhykkeellä kalastuslupia Euroopan unionin sekä Salomonsaarten, Mikronesian liittovaltion ja Kiribatin välillä allekirjoitettujen kalastuskumppanuussopimusten perusteella.
Basque and Spanish tuna-fishing vessels are licensed to fish within this zone under the terms of the EU fisheries agreements with the Solomon Islands, Federated States of Micronesia and Kiribati.
Salomonsaarten päätös voidaan ymmärtää alueen monenvälisessä yhteydessä, koska tilanne johtuu Naurun sopimukseen eli PNA-sopimukseen kuuluvien maiden kalastuslupien hallintajärjestelmästä, jonka soveltamisaika on kolme vuotta.
The Solomon Islands' decision is understandable within the region's multilateral context, and is a result of the application of the fisheries license managing system by the Parties to the Nauru Agreement (PNA).
PNA-maat soveltavat hallintajärjestelmää yksipuolisesti, koska niiden mukaan sen on tarkoitus korvata Länsi- ja Keski-Tyynenmeren laajasti vaeltavien kalakantojen suojelukomission (WCPFC) monenvälinen hallintajärjestelmä.
This management system has been in force for three years and is applied multilaterally by the PNA countries, which would like to see it replace the multilateral management provided by the Western and Central Pacific Fisheries Commission (WCPFC).
Jää nähtäväksi, vastaako tilanne sekä väitetty MSC-sertifikaatti (Marine Stewardship Council ‑organisaation myöntämä sertifikaatti) Länsi- ja Keski-Tyynenmeren tonnikalavarojen kestävää hoitoa vai kalastuksen taloudellisen tuoton maksimointia.
It has yet to be seen whether this situation and the proposed Marine Stewardship Council (MSC) certification are directed towards the sustainable management of Western and Central Pacific tuna stocks or towards a maximum fisheries yield, which although a perfectly legitimate goal, contradicts that of achieving and maintaining sustainable fish stocks.
Edellä sanottuun liittyen: 1.
In light of the above: 1.
Mitä toimenpiteitä komissio aikoo tapahtuman johdosta toteuttaa?
How does the Commission intend to address this situation?
Onko komissio valmistellut jonkin toimintamallin? 2.
Does it plan to take action in any way? 2.
Onko komissio tietoinen siitä, koskeeko kalastusalueen sulkeminen kaikkia alueella kalastavia laivastoja vai vain yhteisön aluksia? 3.
Does the Commission know whether this closure affects all fishing fleets, or just the European one? 3.
Alueella syntyneiden vaikeuksien takia ja kun otetaan huomioon, että Kobe III ‑prosessin puitteissa aloitetaan pian neuvottelut maailman tärkeimmän tonnikalan pyyntialueen hoidosta (65 prosenttia koko maailman saaliista), aikooko komissio ottaa käsiteltäväksi sopimukset Tuvalun ja/tai Tokelaun kanssa vai vaatia, että EU:n jo allekirjoittamat sopimukset pannaan täytäntöön?
Given the problems arising in the region and in view of the fact that negotiations will soon start on the management of the world's largest tuna fishing ground (65 % of all catches worldwide) as part of the Kobe III process, does the Commission intend to negotiate possible agreements with Tuvalu and/or Tokelau or press for the agreements already signed by the EU to be met?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006885/2011
Question for written answer E-006885/2011
Aihe: Kalatuotteiden ympäristömerkinnät
Subject: Eco-labelling of fish products
Euroopan parlamentti järjesti 29. kesäkuuta kuulemistilaisuuden Euroopan unionin markkinoilla myytävien kalatuotteiden jäljitettävyydestä ja ympäristömerkinnöistä.
On 29 June 2011, Parliament held a hearing on the traceability and eco-labelling of fish products in the EU market.
Food and Water Europe ‑järjestön edustaja puhui yhdessä järjestetyistä paneelikeskusteluista yksityisten yritysten antamien ympäristömerkintöjen moninaisuudesta.
A representative of Food and Water Europe spoke on one of the panels about the multiplicity of eco-labels issued by private companies.
Hänen mukaansa nämä yritykset eivät paranna tuotteiden laatua, ja tähän toimintaan liittyy virheitä ja puutteita.
The representative said that product quality is not improved by such companies, and that mistakes and omissions occur.
Jokainen yritys haluaa edistää merkintäänsä tarkastelematta kalastuslaivastojen kestävyyttä, ja sertifioinnit eivät lisää työllisyyttä tai täytä FAO:n standardeja tai ympäristön kestävyyttä koskevia sääntöjä.
Certification does not lead to increased employment, and certificates are issued even though products do not comply with the standard rules of the Food and Agriculture Organisation or the rules governing environmental sustainability.
Aikooko komissio järjestää tiedotuskampanjan merestä saatavien tuotteiden merkinnöistä myyntipisteissä?
Does it intend to run an information campaign to increase information about fishery product labelling at points of sale?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006886/2011
Question for written answer E-006886/2011
Aihe: E. coli -bakteeria sisältävää saksalaisperäistä tuotetta on ollut Lidl-myymälöissä Kreikassa
Subject: Product of German origin contaminated with E.coli in LIDL supermarkets Greece
Kreikkalaisissa kuluttajissa on herättänyt suurta huolta Kreikan elintarvikevalvontaviranomaisen (EFET) ilmoitus, jonka mukaan Lidl-myymäläketjun varastoihin Kreikassa tehdyissä pistokokeissa on löydetty patogeenistä E. coli ‑bakteeria Saksasta peräisin olevasta ”Marvest”-merkkisestä tuotteesta.
Greek consumers are alarmed by the announcement by the Hellenic Food Authority (EFET) that, during a random check at LIDL supermarket warehouses in Greece, a product of German origin bearing the trade name Marvest was found to be contaminated with the pathogenic E. coli bacteria.
Samassa ilmoituksessa EFET varoittaa nauttimasta kyseistä elintarviketta ja kertoo, että tarkastuksia jatketaan.
In the same announcement, EFET has urged consumers not to consume these products and indicated that controls are continuing.
Ottaen huomioon, että EHEC-epidemia on saanut EU:ssa valtavat mittasuhteet ja kymmenet EU:n kansalaiset ovat menettäneet henkensä ja tuhannet vihannesviljelijät ovat kokeneet katastrofaalisia taloudellisia tappioita ilman, että Saksan viranomaiset olisivat kyenneet saamaan tilanteen järkevästi hallintaan, pyydän komissiolta seuraavia tietoja: 1.
Given that the epidemic caused by E. coli has taken a heavy toll across the EU, causing the deaths of dozens of Europeans and inflicting enormous financial damage on thousands of producers of horticultural products, and given also the inability of the German authorities to handle the whole affair in a serious, responsible and effective manner, will the Commission say: 1.
Tietääkö komissio, että E. coli ‑bakteeria on todistetusti havaittu vain Kreikassa Lidl-myymälöiden tuotteissa? 2.
Is it aware of this new case of the E.coli bacteria being detected in LIDL supermarket products? 2.
Vaatiiko komissio nyt kaikkien Lidl-myymäläketjun elintarvikkeiden pistokokeita kaikissa EU:n jäsenvaltioissa? 3.
Does it intend to request that sample checks be carried out on all food distributed by LIDL supermarkets in EU countries? 3.
Ottaen huomioon Saksan viranomaisten kyvyttömyyden tehdä tehokkaita elintarviketarkastuksia pyydän komissiolta vielä ilmoitusta siitä, millä toimilla se aikoo varmistaa, että EU:n myymälöissä olevia saksalaisperäisiä tuotteita valvotaan niin, että EU:n kansalaiset säästyvät edellä mainitun kaltaisilta tapauksilta.
Given the inability of the German authorities to control food safety effectively, what steps will it take to ensure that products of German origin distributed in EU countries are checked so that European consumers are protected from cases like this?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006887/2011
Question for written answer E-006887/2011
Aihe: Liikenneakselin Adranio–Ormenio sekä Kreikan ja Bulgarian rajan rakentaminen
Subject: Construction of the road axis linking Ardanio, Ormenio and the Greek-Bulgarian border
Yhteensä 124 kilometriä pitkä liikenneakseli Adranio–Ormenio sekä Kreikan ja Bulgarian raja on liikenneteknisesti tärkeä osuus ja pääliikenneyhteys Bulgariaan.
The road axis linking Ardanio, Ormenio and the Greek-Bulgarian border, which is 124 km long, is of strategic importance and is a key link with Bulgaria.
Se on osa Euroopan laajuista liikenneverkkoa ja yleiseurooppalaisen liikennekäytävän IX viimeinen osuus Kreikan maaperällä.
It forms part of the Trans-European Transport Network and marks the end of Pan-European Corridor IX, on Greek territory.
Millainen on rahoitussuunnitelma, ja mikä taho on vastuussa hankkeen toteutuksesta? 2.
What is the financial plan and which body is managing the project? 2.
Miten työt ovat edistyneet tähän mennessä?
What progress has been made so far on construction of the project?
Vastaako hankkeen eteneminen siihen käytettyjä varoja? 3.
Does it correspond to the take-up rate for the project? 3.
Milloin hankkeen suunnitellaan olevan valmis?
What is the timetable for completion of the project?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006888/2011
Question for written answer E-006888/2011
Aihe: Siatistan, Ieropigin ja Krystallopigin välisen tieosuuden rakentaminen
Subject: Construction of the road axis linking Siatista, Ieropigi and Krystallopigi
Siatistan, Ieropigin ja Krystallopigin välinen kohtisuora tieosuus on osa Euroopan laajuista liikenneverkkoa.
The vertical Siatista-Ieropigi-Krystallopigi axis forms part of the Trans-European Transport Network.
Se luo yhteyden Pogradecin, Kafasanin ja Durrësin väliseen tieosuuteen Albanian eteläosassa, ja se on osa yleiseurooppalaista liikennekäytävää nro 8.
It provides a link between Pogradec, Kafasan and Durrës in southern Albania and is a section of Pan-European Corridor VIII.
Mikä on hanketta koskeva rahoitusjärjestely, ja mikä on sen hallinnasta vastaava taho? 2.
What is the financial plan and which body is managing the project? 2.
Miten hankkeen konkreettinen toteuttaminen on tähän mennessä edistynyt?
What progress has been made so far on construction of the project?
Ovatko työt edenneet hankkeelle osoitettujen varojen mukaisesti?
Does it correspond to the take-up rate for the project?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006889/2011
Question for written answer E-006889/2011
Aihe: Liikenneakselin Thessaloniki–Serres–Promachonas rakentaminen
Subject: Construction of road axis linking Thessaloniki, Serres and Promachonas
Liikenneakseli Thessaloniki–Serres–Promachonas on osa yleiseurooppalaista liikennekäytävää IV (Berliini–Praha–Budapest–Sofia Kreikan ja Bulgarian raja) ja Kreikan pääliikenneyhteys Bulgariaan.
The road axis linking Thessaloniki, Serres and Promachonas forms the end of Pan-European Corridor IV (Berlin-Prague-Budapest-Sofia-Greek-Bulgarian border) and is the main link between the Greek road network and Bulgaria.
Onko komissio havainnut viivästyksiä hankkeen edistymisessä, ja jos on, pitääkö se niitä perusteltuina?
Has it identified delays in the construction of this project and, if so, does it consider them justified?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006890/2011
Question for written answer E-006890/2011
Aihe: Matkaviestinnän kohdeverkkomaksut Italiassa ja EU:ssa
Subject: Mobile termination rates in Italy and the EU
Italian viranomainen AGCOM on ehdottanut kustannuksiin perustuvien kohdeverkkomaksujen käyttöönottoa vasta 1. tammikuuta 2015 alkaen eli kaksi vuotta kohdeverkkomaksuja koskevassa komission suosituksessa annetun määräajan jälkeen.
The Italian regulator AGCOM has proposed implementing cost-oriented MTRs (mobile termination rates) only as of 1 January 2015, i.e. two years after the date set in the Commission’s Termination Rates Recommendation.
Komissio on perustellusti huomauttanut, että ehdotus ei noudata siirtymäaikaa (viimeistään 31. joulukuuta 2012), joka annetaan sen suosituksessa kansallisille viranomaisille kohdeverkkomaksujen asettamiseksi kustannustehokkaalle ja symmetriselle tasolle.
The Commission has rightly pointed out that this proposal is not in line with the transition period (until 31 December 2012) envisaged in its specific recommendation for national regulators to set MTRs at a cost-efficient and symmetric level.
Komissio on pannut merkille myös sen, että koko AGCOM:n laskeman hintojen laskukauden ajan ehdotetut kohdeverkkomaksujen tasot ovat huomattavasti kustannuksiin perustuvien tasojen ja EU:n keskiarvon yläpuolella.
Furthermore, the Commission has noted that, over the entire glide path as calculated by AGCOM, the proposed MTR levels are considerably above cost-oriented levels and the EU average.
Sellaiset päätösluonnokset kuin Italian viranomaisen tekemä poikkeavat eurooppalaisista parhaista käytännöistä ja estävät todellisten digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämisen antamalla perusteettoman suhteellisen edun Italian matkaviestinoperaattoreille.
Draft decisions like that of the Italian regulator clearly deviate from European best practices and hinder the development of a real digital internal market by providing an unjustified comparative advantage to Italian mobile operators.
Sen takia italialaisten kuluttajien täytyy maksaa suurempia kustannuksia soittaessaan puhelun kiinteästä verkosta matkapuhelimeen.
The result is that Italian consumers still have to pay higher prices to make a call from a fixed to a mobile telephone.
Edellä mainitun valossa kysyn, aikooko komissio käyttää äskettäin voimaan tulleiden uusien sääntelypuitteiden antamaa uutta toimivaltaa varmistaakseen täyden yhdenmukaistamisen ja toteuttaakseen asianmukaisen täytäntöönpanotoimenpiteen, jos AGCOM päättää olla noudattamatta komission suositusta.
In light of the above, is the Commission planning to make use of the new powers that the new regulatory framework which recently entered into force provides in order to ensure full harmonisation and take the appropriate implementing measure should AGCOM choose not to follow the Commission’s recommendation?
Eikö komissio usko, että kohdeverkkomaksujen hinnoittelua koskevat lähestymistavat vaihtelevat edelleen huomattavasti EU:ssa ja luovat todellisen esteen sisämarkkinoille?
Does the Commission not believe that approaches to the setting of MTRs still vary widely across the EU and create a real barrier to the single market?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006894/2011
Question for written answer E-006894/2011
Aihe: Kreikan yhteisymmärryspöytäkirja: keskipitkän aikavälin ohjelmaan liittyviin tavoitteisiin sovellettavat periaatteet
Subject: Memorandum of understanding for Greece: statement of underlying assumptions about specific elements of medium-term programme
Euroryhmän 20. kesäkuuta 2011 antaman julkilausuman mukaan on epätodennäköistä, että Kreikka pääsisi markkinoille ennen vuotta 2012.
According to a statement issued by the Eurogroup on 20 June 2011, Greece will be unable to have access to the markets at the beginning of 2012.
Ministerit pyysivät uuden yhteisymmärryspöytäkirjan laatimista ja soveltamista Kreikan, IMF:n, Euroopan komission ja EKP:n välillä ja päättivät määrittää heinäkuuhun mennessä Kreikan uuden rahoitusstrategian pääasialliset parametrit.
The ministers have called for the completion and implementation of the new memorandum of understanding between Greece, the IMF, the Commission and the ECB and have agreed to set the main parameters for a new financial strategy for Greece in July.
Kreikan parlamentin laatima ja troikan hyväksymä keskipitkän aikavälin talousarvio-ohjelma sisältää toimenpiteitä menojen vähentämiseksi tai verotulojen lisäämiseksi, joiden perusteella muut euroalueen valtiot ja IMF myöntävät rahoitusta.
The medium-term budgetary programme which has been adopted by the Hellenic Parliament and approved by the Troika includes provisions for cost reductions or increases in tax revenues, as a basis for the provision of funding by other eurozone countries and the IMF.
Keskipitkän aikavälin ohjelmassa tai sitä koskevassa täytäntöönpanolainsäädännössä ei kuitenkaan perustella suurinta osaa näistä toimenpiteistä (sen paremmin kuin niiden käytännön toteutustapojakaan).
However, many of the provisions are not justified (or it is not explained how they will be implemented) either in the content of the medium-term programme or in its implementing law.
Voiko komissio keskipitkän aikavälin ohjelman talousarvion uskottavuuden valvomiseksi (toisin sanoen niiden poliittisten toimien, joilla taataan, että kyseiset tulokset saavutetaan, mikä myös kuuluu Euroopan komission vastuualaan Komissio tarkistaa, että noudatettava talouspolitiikka pannaan täytäntöön sopeutumisohjelman mukaisesti. ) vahvistaa, että se on tarkastellut periaatteita vakuuttuakseen siitä, että ohjelman eri tavoitteet ovat realistisia ja että ne ovat saavutettavissa, ottaen huomioon tavan, jolla ohjelmaa on pantu täytäntöön tähän mennessä?
Since the evaluation of the financial credibility of the medium-term programme (i.e. the specific policies which ensure that the specific results will be achieved) is the responsibility, inter alia, of the Commission The Commission verifies that the economic policy pursued by the borrower is in accordance with the adjustment programme. , can the Commission confirm that it has examined the assumptions that ensure that the individual policy objectives of this programme are realistic and can be implemented, in the light of experience hitherto in implementing this specific programme?
Voiko se erityisesti esittää ne periaatteet, joiden mukaan se katsoo realistisiksi keskipitkän aikavälin ohjelman kohdissa 1.4, 2.4, 3.2, 4.1, 4.2, 6.3, 6.4, 6.5, 7.1, 8.1, 8.2, 8.9, 9.5, 9.6, 11.3, 12.1 ja 12.2 esitetyt tavoitteet?
In particular, can it provide a statement of the underlying assumptions on the basis of which it estimates that targets set out in points 1.4, 2.4, 3.2, 4.1, 4.2, 6.3, 6.4, 6.5, 7.1, 8.1, 8.2, 8.9, 9.5, 9.6, 11.3, 12.1 and 12.2 of the medium-term programme are realistic?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006895/2011
Question for written answer E-006895/2011
Aihe: Euroopan laajuiset verkot, maaseudun kehittäminen ja yhdennetty meripolitiikka
Subject: Trans-European networks, rural development and integrated maritime policy
Liikenne-, energia- ja televiestintäverkkojen kehittämisessä on kohdattu erityisiä vaikeuksia niin saarialueilla kuin maaseutu- ja vuoristoalueilla.
The development of transport, energy and telecommunications networks is encountering particular problems in island regions and rural and mountain areas.
Voiko komissio kertoa, onko ehdotusten, jotka koskevat Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä seuraavalla ohjelmakaudella, yhteydessä varmistettu koordinointi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kanssa, erityisesti euroaluetta ja energiaa koskevilla aloilla, sekä yhdennetyn politiikan täytäntöönpanotoimien kanssa, kun politiikassa tähdätään meriliikenteen eurooppalaiseen alueeseen ilman rajoja, mikä auttaisi tehokkaasti pääsemään edellä mainituista vaikeuksista ja saavuttamaan Euroopan laajuisille verkoille asetetut tavoitteet?
Will the Commission say whether it is planned under the proposals for the development of the TEN during the next programming period to ensure coordination with the European Agricultural Fund for Rural Development, especially in the broadband and energy sectors, and also with measures taken under the integrated maritime policy, which provides for the establishment of a European maritime transport area without frontiers, with a view to tackling the abovementioned problems effectively and meeting the objectives set for the TEN?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006896/2011
Question for written answer E-006896/2011
Aihe: Euroopan laajuiset verkot ja kaksikerroksinen suunnittelu
Subject: Trans-European Networks and the dual layer planning approach
Voiko komissio kertoa Euroopan laajuisten verkkojen tulevan kehittämisen ja kaksikerroksisen suunnittelun (ydinverkko ja yleinen verkko) osalta, millä perusteilla määritetään ja valitaan hankkeet, joilla katsotaan olevan eniten eurooppalaista lisäarvoa ja jotka sisällytetään lopulliseen luetteloon?
As regards the future development of TENs and the dual layer planning approach (the ‘core’ network and the ‘comprehensive’ network), will the Commission state according to which criteria projects with the highest European added value, which will be included in the final list, are identified and selected ?
Onko olemassa yksityiskohtaisia ja luotettavia tietoja, joilla perustellaan ydinverkon ja tiettyjen siihen liittyvien hankkeiden ensisijaisuus?
Do detailed and reliable data exist which justify the priority given to the ‘core’ network and to specific projects belonging to this network?
Jos on, mistä asiasta kiinnostuneet voivat löytää nämä tiedot?
If so, where can interested parties locate this information?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006897/2011
Question for written answer E-006897/2011
Aihe: Euroopan laajuiset verkot ja koheesiopolitiikka
Subject: Trans-European Networks and Cohesion Policy
Kyseisen asiakirjan sivulla 5 komissio toteaa, että yhteisön rahoitusvälineillä ja muilla välineillä olisi tuettava tällaisen ydinverkon toteuttamista silloin, kun se tuottaa suurinta lisäarvoa EU:lle.
On page 5 of the document, the Commission argues that Community instruments — both of financial and non-financial nature — should support the implementation of the ‘core’ network, where it has the highest European added value.
Komissio katsoo, että myös niin sanottua kattavaa verkkoa on tuettava, mutta painopiste on asetettava erityisesti infrastruktuurien älykkääseen käyttöön, hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen, turvallisuuteen ja intermodaalisuuteen.
As regards the ‘comprehensive’ network, the Commission argues that it should also be supported, but with a particular focus on innovative and ‘intelligent’ infrastructure use, CO 2 abatement, safety and security and multi-modal connections.
Samassa yhteydessä komissio korostaa, että tukea olisi myönnettävä myös investointeihin, joita koheesiorahaston tukikelpoiset maat tekevät ydinverkon kehittämiseksi, mutta vain, jos niissä on otettu huomioon ydinverkon painopisteet.
In the same context, it maintains that, in Member States benefiting from the Cohesion Fund, support for infrastructure investments on the ‘comprehensive’ network should also be possible, as long as core network priorities are properly addressed.
Koheesiorahaston ja yleensäkin koheesiopolitiikan laajempi tehtävä on lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta.
The overall mission of the Cohesion Fund and, more generally, of Cohesion Policy, is to enhance economic, social and territorial cohesion.
Koheesiorahastolta ja EAKR:ltä saatua rahoitusta käytetään Euroopan laajuisissa verkoissa tietenkin yhteenkuuluvuuden lisäämiseen liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi.
Obviously, the contribution of the Cohesion Fund and ERDF to the TENs will help achieve those network objectives which concern the strengthening of cohesion.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006898/2011
Question for written answer E-006898/2011
Aihe: Euroopan laajuiset verkot ja rahoituslähteet
Subject: Trans-European networks and sources of funding
Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) rahoitus tulee eri lähteistä, mikä puolestaan merkitsee erilaisia hallinnointijärjestelmiä.
The funding of the trans-European networks comes from various sources, involving different management systems.
Voiko komissio ilmoittaa, kuinka suuret ovat TEN-verkoille osoitetuista kokonaismäärärahoista TEN-ohjelman, koheesiorahaston ja EAKR:n osuudet sekä Euroopan investointipankin myöntämien lainojen ja vakuuksien osuus?
Will the Commission say what percentage of the overall budget for TENs in the current period is accounted for by the participation of the TENs’ programme, of the Cohesion Fund and of the ERDF, respectively, and loans and guarantees by the European Investment Bank?