natgillin/translations-raw huggingface dataset:
”Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kehittämisestä” 19. marraskuuta 2009 annetussa komission tiedonannossa KOM(2009)0615 todetaan, että ” vain harvat jäsenvaltiot näyttävät toistaiseksi suunnittelevan järjestelmällisesti ohjelmia, jotka tuovat yhteisön rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusrakenteille. [– –] Vallalla on käsitys, jonka mukaan EU:n ja kansallisten sääntöjen, käytäntöjen ja aikataulujen yhdistäminen yhdessä hankkeessa saattaa olla monimutkaista ja toimia jarruttavana tekijänä ” .
Commission communication COM(2009)0615 of 19 November 2009 on developing Public-Private Partnerships (PPP) states that ‘few Member States so far seem systematically to design programmes that bring Community funding into PPP structures’, and that ‘combining different sets of EU and national rules and practices and timetables in one project may be complex and act as a disincentive’.
Koska tämä tasavertainen kohtelu ei vieläkään ole taattua, olisi hyvä, jos julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutena toteuttamista hankkeista, joille myönnetään yhteisön varoja, tiedotettaisiin säännöllisesti Euroopan parlamentille.
Given that equal treatment is not always guaranteed, Parliament should be regularly notified of PPP projects which receive European funds.
Itse asiassa seurantavälineen perustaminen tarjoaisi mahdollisuuden mitata julkisen ja yksityisen sektorin välisten järjestelyjen konkreettisia etuja verrattuina hankkeisiin, jotka toteutetaan suoraan julkisina töinä, erityisesti osoitetuissa määrärahoissa pysymisen ja määräaikojen noudattamisen osalta.
The creation of a follow-up instrument would allow the measurement of the practical advantages of the PPP system over projects which are directly led by public authorities, particularly with regard to compliance with allocated budgets and deadlines.
Voiko Euroopan komissio näin ollen sitoutua: 1.
Will the Commission commit itself to: 1.
toimittamaan Euroopan parlamentille yhteenvedon yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksissa toteutetuista hankkeista, joille on myönnetty yhteisön varoja koheesiopolitiikan perusteella 2.
Providing Parliament with a summary of PPP projects which have received European cohesion policy funds? 2.
tarkastella näitä tietoja laatiessaan ehdotuksiaan rakennerahastojen hallintosääntöjen tarkistamisesta seuraavalle suunnittelukaudelle?
Taking this data into account when drafting its proposals to review the management rules for structural funds for the next programming period?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003304/2011
Question for written answer E-003304/2011
Aihe: Euroopan unionin toimet harvinaisia sairauksia vastaan
Subject: EU action to tackle rare diseases
Komission mukaan 5 000–8 000 harvinaista sairautta sairastaa tällä hetkellä 6–8 prosenttia väestöstä, mikä tarkoittaa 27–36 miljoonaa henkilöä EU:ssa.
According to the Commission 5 000 to 8 000 rare diseases today affect 6 to 8 % of the population, representing between 27 and 36 million people in Europe.
Monien näitä sairauksia sairastavien potilaiden järjestöjen mukaan EU:ssa on jäsenvaltioiden tai saman jäsenvaltion eri alueiden välillä suuria eroja sairauksien diagnosoinnin kehitystasossa sekä lääketieteellisen asiantuntemuksen ja saatavilla olevien laitteiden tasossa.
According to several associations of patients suffering from such diseases, there are major differences in Europe between Member States, or between regions in the same Member State, in the extent to which their diagnosis has developed, and in the level of medical expertise and equipment available.
Luvut ovat paljonpuhuvia: potilaista 25 prosentin piti siirtyä toiselle alueelle saadakseen oikean diagnoosin ja kahden prosentin piti vaihtaa maata.
The figures speak for themselves: 25 % of patients are obliged to travel to a different region to obtain an accurate diagnosis and 2 % have to change country.
Yhteensä neljäsosa eurooppalaisista potilaista odotti ensimmäisten oireiden ilmaantumisen jälkeen viidestä 30:een vuotta sairautensa diagnoosin vahvistamista.
In all, a quarter of European patients wait between 5 and 30 years from the appearance of the first symptoms to confirmed diagnosis of their disease.
Sosiaalipalvelujen saatavuus on lisäksi vaikeaa 30 prosentissa tapauksista, ja edelleen liian usein omaiset joutuvat kantamaan sairauksien taakan.
Moreover, access to social services is still difficult in 30 % of cases and it is still too often the patients’ families who have to look after them.
Harvinaisten sairauksien erityisominaisuudet – potilaiden rajallinen määrä ja tarvittavan tiedon ja asiantuntemuksen harvinaisuus – tekevät siitä alan, jolla on hyvin suuri EU:n lisäarvo.
The specific nature of rare diseases — the limited number of patients and rarity of the skills and expertise required — makes this a specialist field with a very high European added value.
Neuvoston 8. kesäkuuta 2009 antamassa suosituksessa, joka seurasi komission vuonna 2008 antamaa tiedonantoa ”Harvinaiset sairaudet: Euroopan haasteet”, neuvosto kehottaa komissiota laatimaan vuoden 2013 loppuun mennessä kertomuksen neuvoston suosituksen soveltamisesta jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella, jotta voidaan selvittää, ovatko ehdotetut toimenpiteet tehokkaita ja tarvitaanko muita toimenpiteitä parantamaan harvinaista sairautta sairastavien potilaiden ja heidän omaistensa elinoloja.
In the recommendation adopted by the Council on 8 June 2009, as a follow-up to the communication ‘Rare Diseases: Europe’s Challenges’ presented by the Commission in 2008, the Council calls on the Commission to draw up a report by the end of 2013 in implementation of the Council Recommendation to allow proposals in any possible future programme of Community action in the field of health, addressed to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions and based on the information provided by the Member States, which should consider the extent to which the proposed measures are working effectively and the need for further action to improve the lives of patients affected by rare diseases and those of their families.
Voiko komissio kertoa, milloin tämä kertomus on valmis ja julkaistaanko se?
Could the Commission tell us when this report will be ready and whether it will be made public?
Voiko se myös kertoa, mitä toimenpiteitä komissio parhaillaan suorittaa tällä alalla?
Could it also tell us what work the Commission is carrying out at present in this field?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003305/2011
Question for written answer E-003305/2011
Aihe: Asetus (EY) N:o 1924/2006 elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä
Subject: Regulation (EC) No 1924/2006 on nutrition and health claims made on foods
Elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä annetun asetuksen (EY) N:o 1924/2006 täytäntöönpano aiheuttaa merkittäviä ongelmia luonnontuoteteollisuuden tuottajille.
The implementation of Regulation (EC) No 1924/2006 on nutrition and health claims made on food is causing significant problems for producers working in the natural products industry.
On esitetty huolia siitä, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) soveltaa yleisiin terveyden ylläpitämistä koskeviin väitteisiin epäasianmukaista lääkearviointimallia.
There are concerns that the European Food Safety Authority (EFSA) is applying an unsuitable pharmaceutical assessment model for the assessment of generic health maintenance claims.
Voiko komissio kuvata EFSA:n asetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen terveysväitteiden arvioinnissa käyttämää metodologiaa?
Can the Commission outline the methodology used by the EFSA to evaluate Article 13.1 health claims under this Regulation?
Koska komissio ei ole toteuttanut sovelletun mallin seurausten vaikutustenarviointia, teollisuudenala (European Health Claims Alliance) on toteuttanut oman Euroopan laajuisen vaikutustenarvioinnin EFSA:n tällä hetkellä 13 artiklassa tarkoitettuihin terveysväittämiin soveltaman lähestymistavan taloudellisista vaikutuksista.
In the absence of a Commission conducted impact assessment on the consequences of the model applied, sectors of the industry (European Health Claims Alliance) have conducted their own pan-EU impact assessment on the economic consequences of the current EFSA approach to the assessment of Article 13 health claims.
Tutkimuksessa todettiin, että EU:n ravintolisämarkkinoiden muiden kuin vitamiinien ja mineraalien ala saattaa pienentyä noin 25 prosenttia, mikä uhkaa monien EU:n yritysten selviytymistä.
This study concluded that the non-vitamins and minerals section of the EU market for food supplements may decrease in size by about 25% threatening the viability of many EU businesses.
Häviäjiä ovat myös asiakkaat, koska valinnanvara pienenee ja hinnat todennäköisesti nousevat.
Customers would also loose out because of reduced choice and potentially higher prices.
Mikä on komission vastaus tähän teollisuuden vaikutustenarviointiin?
What is the response of the Commission to this industry impact assessment?
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että asetus ei johda yritysten lakkauttamiseen ja työpaikkojen menetyksiin tällä alalla?
What measures does the Commission have in place to ensure that this Regulation does not result in the closure of businesses and the loss of jobs in this sector?
Lisäksi kuinka komissio voi varmistaa sen, ettei asetus johda kuluttajien valinnanvaran kaventumiseen?
Furthermore, how can the Commission ensure that this Regulation does not result in consumers having less choice?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003306/2011
Question for written answer E-003306/2011
Aihe: Japanista tuodut radioaktiiviset elintarvikkeet
Subject: Radioactive food imported from Japan
Japania ravistelleesta maanjäristyksestä ja tsunamista, jotka aiheuttivat vakavimman ydinonnettomuusvaaran sitten Tšernobylin, on kulunut nyt 10 päivää, ja Tokion hallituksen on ratkaistava Fukushiman ydinvoimalan vuodon mahdollisesti saastuttamien elintarvikkeiden ongelma.
Ten days after the earthquake and tsunami which have brought Japan to its knees and caused the greatest nuclear emergency since Chernobyl, the Japanese Government is having to deal with the threat of emissions from the power plant contaminating food products.
Ydinvoimalan läheisyydessä sijaitsevilta alueilta peräisin olevasta pinaatista ja maidosta on nimittäin löydetty jäänteitä radioaktiivisista aineista.
In the last few days, traces of radioactive substances have been found in spinach and milk coming from areas around the nuclear power station.
Tämän lisäksi Tokion juoksevasta vedestä on mitattu epätavallisen korkea radioaktiivisuuden pitoisuus, ja Taiwanista on tullut tieto, jonka mukaan yhdessä härkäpapuerässä oli jäänteitä radioaktiivisuudesta.
Furthermore, an abnormally high level of radioactivity has been recorded in running water in Tokyo and it has been reported that a shipment of broad beans with traces of radioactivity has been blocked in Taiwan.
Japanin hallitus on ilmoittanut, ettei havaittu jodin radioaktiivisuuden pitoisuus ole vaaraksi ihmisten terveydelle, mutta hallitus on kuitenkin kieltänyt neljässä pääkaupungin läheisyydessä sijaitsevassa prefektuurissa tuotettujen vihannesten myynnin ja se päättää näinä päivinä mahdollisista viennin rajoituksista.
Although the Japanese Government has stated that the amount of radioactive iodine poses no human health risk, it has prohibited the distribution of vegetables produced in four prefectures adjacent to the capital and is due to take a decision within the next few days as to whether to restrict exports.
Maailman terveysjärjestön Läntisen Tyynenmeren alueviraston tiedottaja Peter Cordingley on lisäksi todennut, että viimeisten tietojen ja ilmoitusten perusteella tilanne on ”vakavampi” kuin alussa uskottiin ja että Japanissa on syytä olla hyvin tarkkana siinä, mitä syö tai juo.
Peter Cordingley, the WHO’s spokesperson for the Western Pacific region, has said that, judging by the latest news reports and statements, the situation is ‘more serious’ than initially thought and that great caution is necessary with regard to food and drink in Japan.
Kun otetaan huomioon nämä alustavat tiedot ja Fukushiman ydinvoimalan räjähdysten aiheuttamien radioaktiivisten saasteiden vaikutuksia koskevat viimeiset kehitysvaiheet, katsooko komissio, että Japanista EU:n alueelle tuodut elintarvikkeet saattavat olla vaaraksi Euroopan kansalaisten terveydelle?
In view of the above and the latest developments regarding the consequences of the radioactive contamination caused by the explosions at the Fukushima power plant, does the Commission consider that EU imports of Japanese food products may pose a health risk to European citizens?
Voisiko komissio toimittaa yksityiskohtaisia tietoja siitä, mitä elintarvikkeita EU tuo Japanista?
Will the Commission provide details of the types of food which the EU imports from Japan?
Mitä turvallisuus- ja valvontatoimia komissio aikoo toteuttaa EU:n alueelle Japanista tuotujen ja siellä tuotettujen elintarvikkeiden suhteen?
What safety and monitoring measures does it intend to introduce as regards EU imports of food originating and produced in Japan?
Kun otetaan huomioon tilanteen vakavuus ja arvaamattomuus, kuten WHO on asian ilmaissut, aikooko komissio laatia säännönmukaisten valvontapalvelujen lisäksi ennaltaehkäiseviä ja erityisen rajoittavia ohjelmia (mukaan lukien mahdollinen tuontikielto), jotka koskevat Japanista peräisin olevien elintarvikkeiden pääsyä EU:n alueelle?
Given the ‘serious’ and unpredictable nature of the present situation — to use the WHO spokesperson’s terms — does the Commission intend, for preventive purposes, to introduce particularly restrictive plans in addition to standard inspection procedures (including a ban on imports) with regard to the entry into the EU of food products from Japan?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003307/2011
Question for written answer E-003307/2011
Aihe: Sardinian aluetta koskevien rakennerahastojen ohjelmakauden 2007–2013 nykytilanteen päivitys
Subject: Planning update regarding structural fund appropriations for Sardinia for the period 2007‑13
Esitin 25. maaliskuuta 2010 yhdessä arvoisan jäsenen Niccolò Rinaldin kanssa kirjallisen kysymyksen Euroopan komissiolle Sardinian aluetta koskevien rakennerahastojen ohjelmakauden 2007–2013 nykytilanteesta.
On 25 March 2010, Niccolò Rinaldi MEP and I tabled a question for written answer to the Commission concerning the current situation regarding structural fund programming for Sardinia over the period 2007‑13.
Komission jäsen Johannes Hahn totesi 1. kesäkuuta 2010 antamassaan vastauksessa (E‑2356/10) komission puolesta, että komissio oli keskustellut talouskriisiä koskevista strategisista vaihtoehdoista Sardinian toimenpideohjelman hoidosta vastaavien viranomaisten kanssa Cagliarissa 1. ja 2. maaliskuuta 2010 pidetyssä kokouksessa ja että komissio seuraa tarkoin strategian toteuttamista.
In his reply of 1 June 2010 (E‑2356/10), Commissioner Johannes Hahn indicated that, at a meeting held in Cagliari on 1-2 March 2010, the Commission had discussed with the authority managing the operational programme for Sardinia a number of possible strategic options in response to the economic crisis and that it would follow with interest the implementation of this strategy.
Voisiko komissio näin ollen kertoa valvontakomitean viime kesäkuisen kokouksen jälkeisistä tapahtumista ja antaa kysymyksen esittäjälle päivitetyt tiedot yksittäisistä menovuosista 2007, 2008, 2009, ja 2010 sekä Sardinian aluetta koskevien rakennerahastojen ohjelmakauden 2007–2013 nykytilanteesta myös maaseudun kehittämisohjelman suhteen?
In view of this, can the Commission say what developments have occurred following the meeting of the monitoring committee last June, provide an update on expenditure with an annual breakdown for 2007-2008-2009-2010 and outline the current situation regarding structural fund programming for Sardinia for the period 2010‑13, including the Rural Development Programme (RDP)?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003308/2011
Question for written answer E-003308/2011
Aihe: Euroopan historian talo
Subject: House of European History
Kun otetaan huomioon nämä käynnissä olevat humanitaariset hätätilanteet, Lissabonin sopimuksen voimaantuloon ja Euroopan ulkosuhdehallinnon perustamiseen liittyvät huomattavat kulut sekä tapahtunut mutta ratkaisematta jäänyt kiista unionin rahoitusjärjestelmän tarkistamisesta, mikä on uhannut lamaannuttaa vuoden 2010 talousarvion hyväksymisen ennustaen, että kaikkia kansalaisia rasittava uusi vero otetaan käyttöön, eikö komissio katso, että sen olisi harkittava uudelleen menojen prioriteetit vapauttaen markkinointiin kohdennetut varat silloin, kun ne ovat tarpeettomia, sekä suosia käytettävissä olevien resurssien käyttämistä tehokkaammin ja asianmukaisemmin Euroopan kansalaisilta lisätoimenpiteitä edellyttämättä?
Faced with humanitarian emergencies and the enormous additional expenditure resulting from the entry into force of the Lisbon Treaty and the establishment of the European External Action Service, and in the light of the still unresolved dispute caused by the proposal to introduce a new tax on all EU citizens that was made in connection with the revision of the own resources system and threatened to block the adoption of the 2010 budget, does the Commission not see a need to rethink its own spending priorities, freeing resources set aside for marketing where they are not required and concentrating on making more efficient, targeted use of the funds available, rather than asking European citizens to make further sacrifices?
Jos investointi historiallisen muistin säilyttämiseen on kuitenkin yksi ensimmäisistä menojen prioriteeteista, eikö Euroopan komissio katso, että olisi hyödyllisempää käyttää varat niihin lukuisiin museoihin, kirkkoihin ja nähtävyyksiin, joita Eurooppaa viimeisten kahden vuoden aikana koetelleet tulvat ovat vahingoittaneet ja jotka ovat aina houkuttaneet turisteja, jolloin tuettaisiin sisämarkkinoiden taloutta?
If investment in conserving our historical heritage is regarded as a priority, does the Commission not feel it would make more sense to focus that investment on the countless museums, churches and monuments which have been damaged by the floods which have hit Europe over the last two years and which have always served to boost tourism and employment and, by extension, the internal market?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003309/2011
Question for written answer E-003309/2011
Aihe: Euroopan ydinvoimastrategia
Subject: European nuclear strategy
Japanin vakava tilanne, jossa maanjäristyksen aiheuttamaa kriisiä ovat pahentaneet Fukushiman ydinvoimalassa tapahtuneet useat räjähdykset, on palauttanut Euroopan lainsäätäjien mieliin energiansaantia ja ydinenergian turvallisuutta koskevat ongelmat.
The grave situation in Japan, with the earthquake crisis followed by the explosions at the Fukushima nuclear plant, now obliges Europe's legislators to re-examine the issues of energy supply and nuclear safety.
Myös Pohjois-Afrikan kriisi, joka on johtanut Tunisian, Egyptin ja Libyan sisällissodan partaalle, on tehnyt Euroopan energiaomavaraisuutta koskevasta ongelmasta entistä ajankohtaisemman, sillä poliittiset mullistukset ovat käynnissä yli neljäsosan maailman raakaöljystä tuottavalla alueella.
In addition, the crisis in North Africa, which has reached near-civil war proportions in Tunisia, Egypt and Libya, has made the question of Europe's energy self-sufficiency even more urgent, in the wake of the political upheavals in a region that produces more than a quarter of the world's crude oil supplies.
Edellä esitetyn perusteella Euroopan komissiolta kysytään seuraavaa: 1.
In view of the above: 1.
Pitääkö se tarpeellisena sitä, että laaditaan entistä integroidumpi eurooppalainen energiapolitiikka, jossa koordinoinnin lisäksi arvioitaisiin, voidaanko Euroopan unionin eri alueille rakentaa ydinvoimaloita ennalta määritetyn tarpeen perusteella? 2.
Does the Commission believe it is necessary to pursue an ever more integrated European energy policy, in terms not only of coordination but also of evaluating the desirability or otherwise of establishing nuclear power stations in different locations in the Union on the basis of a pre-established agenda? 2.
Tekeekö se parhaillaan tutkimusta, jossa arvioidaan ydinenergiapolitiikan eurooppalaisen suunnittelun vaikutusta kansallisten politiikkojen, jotka eivät voi olla optimaalisia, vaihtoehtona, energiantarvetta koskevan entistä globaalimman ongelman perusteella? 3.
Is the Commission working on a study evaluating the impact of the Europe-wide planning of nuclear energy policy, as an alternative to national policies which do not appear to be the best solution in terms of the ever-growing need to define the agenda in global terms? 3.
Minkä aseman ITER-hanke voi saada energiansaantia myös ydinenergian avulla koskevassa mahdollisessa eurooppalaisessa strategiassa, kun otetaan huomioon, että ITER-fuusioreaktorin energiantuotannossa hyödynnetään luonnossa runsaasti esiintyviä alkuaineita, se ei saastuta eikä fuusioreaktoria rakenneta vaarallisiin laitoksiin fissiolaitosten tapaan?
What role does the Commission believe ITER could play in a possible European strategy for energy supply, including nuclear power, given that the energy produced via this project exploits elements of which abundant resources exist and which are non-polluting and are produced at plants that do not pose the same risks as fission plants?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003310/2011
Question for written answer E-003310/2011
Aihe: Euroopan pakolaiset
Subject: Status of European refugee
”Halukkaiden koalitioon” kuuluvien joukkojen sotilaallisissa toimissa on jälleen keskitytty Pohjois-Afrikan tilanteeseen ja sen vaikutuksiin EU:n maahanmuuttopolitiikkaan.
The military intervention by forces belonging to the ‘coalition of the willing’ has once again drawn attention to the situation in North Africa and its repercussions on European immigration policy.
Italia sijaitsee juuri Libyan rannikkoa vastapäätä ja on epäilemättä maa, johon massiivinen maahanmuutto kaikkein todennäköisimmin suuntautuu.
Italy is located opposite the Libyan coast and is unquestionably the country most exposed to the risk of a mass exodus.
EU:n maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksessa (yhdessä Tukholman ohjelman kanssa, jossa vahvistetaan oikeutta, vapautta ja turvallisuutta koskeva Euroopan unionin uusi asialista vuosiksi 2010–2014) määritellään Euroopan unionin uuden maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan laatimisen kriteerit.
The European Pact on Immigration and Asylum — together with the Stockholm Programme, which establishes a new agenda for the European Union in the field of justice, freedom and security for the period 2010‑14 — sets out the criteria for formulating new EU policies on immigration and asylum.
Molemmissa asiakirjoissa keskitytään erityisesti tarpeeseen yhdenmukaistaa eri maiden toimet yhteiseksi maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikaksi ilman, että unohdetaan sen merkitystä, että maahanmuuttopolitiikka liitetään osaksi laajempia unionin kasvu- ja kehityspuitteita.
Both documents particularly concentrate on the need to harmonise the measures adopted by the various countries so as to move towards common immigration and asylum policies, with due consideration for the importance of placing immigration policies in a wider context of growth and development of the Union.
Yhtäältä puhutaan ulkorajojen tehokkaasta valvonnasta ja siitä, että on tärkeää tehdä takaisinottosopimuksia niiden EU:n ulkopuolisten maiden kanssa, joista pakolaiset ovat peräisin, mutta toisaalta ei puhuta juuri lainkaan siitä, mitä EU:ssa voitaisiin tehdä maahanmuuttajien sijoittamiseksi unionin rajojen sisäpuolelle ja sen varmistamiseksi, että pakolaisista tulisi voimavara velvollisuuden sijaan.
While on the one hand there is talk about effective controls at the external borders and the importance of concluding repatriation agreements with countries outside the EU from which refugees come, on the other hand little or nothing is said about what should be done at European level to distribute immigrants within the EU and ensure that these persons become a resource and not an encumbrance.