natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Politiikkansa suunnittelussa yhteisö ottaa huomioon käytettävissä olevat tieteelliset ja tekniset tiedot, yhteisön eri alueiden ympäristöolot, toimenpiteiden toteuttamisen tai toteuttamatta jättämisen mahdolliset hyödyt ja kustannukset, yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen yleensä sekä sen alueiden tasapainoisen kehityksen.
When framing its policy, the Community takes into account the available scientific and technical data, the environmental conditions in the various regions of the Community, the potential benefits and costs of action or lack of action, the economic and social development of the Community as a whole, and the balanced development of its regions.
Näin ollen neuvosto ja muut yhteisön toimielimet ottavat ympäristöpolitiikan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa asianmukaisesti huomioon ennalta varautumisen periaatteen.
Accordingly, the Council and the other Community institutions take due account of the precautionary principle in formulating and implementing policy on the environment.
Poliittiset suuntaviivat ennalta varautumisen periaatteen tulkintaa ja sen pohjalta tapahtuvaa täytäntöönpanoa varten määritellään myös neuvoston päätöslauselmassa ennalta varautumisen periaatteesta (puheenjohtajan päätelmät, Nizzan Eurooppa-neuvosto, 7., 8. ja 9.12.2000).
Political guidances for the interpretation and subsequently for the implementation of the precautionary principle are also laid down in the Council resolution on precautionary principle (Presidency conclusions, Nice European Council meeting, 7, 8 and 9 December 2000).
Lisäksi Euroopan tuomioistuimen ja ensimmäisen asteen tuomioistuimen oikeuskäytäntö toimivat viitekohtana 174 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ennalta varautumisen periaatteen oikeaa tulkintaa ja täytäntöönpanoa varten.
Moreover the case law of the Court of Justice and the Court of First Instance serves as a reference for the correct interpretation and implementation of the precautionary principle as laid down in Article 174(2).
Ennalta varautumisen periaate mainitaan myös äskettäin neuvotellussa yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteita koskevassa direktiivissä 11 päivänä joulukuuta 2007 annettu Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista. .
The precautionary principle is also referred to in the preamble to the recently negotiated Marine Strategy Framework Directive European Parliament legislative resolution of 11 December 2007 on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council establishing a Framework for Community Action in the field of Marine Environmental Policy. .
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2487/08
WRITTEN QUESTION E-2487/08
Sovelletaanko perustamissopimuksen 174 artiklassa määrättyä ennalta varautumisen periaatetta komission mielestä riittävästi Euroopan unionin ympäristölainsäädäntöä muotoiltaessa ja täytäntöönpantaessa?
Can the Commission state whether it believes the precautionary principle, as laid out in Article 174 of the Treaty, is being applied to a high enough level in the formulation and implementation of EU environmental legislation?
Voiko komissio antaa esimerkkejä tapauksista, joissa ennalta varautumisen periaate on muuttanut selvästi sekä lainsäädännön muotoilua että tulkintaa?
Can the Commission provide examples where the precautionary principle has made a clear difference in both the formulation and interpretation of legislation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2488/08
WRITTEN QUESTION E-2488/08
Aihe: EU:n yritysten maailmanlaajuiset hiilidioksidipäästöt
Subject: EU companies' worldwide carbon emissions
Hyväntekeväisyysjärjestö Christian Aid raportoi äskettäin, että brittiläisten yritysten maailmanlaajuinen toiminta tuottaa 12–15 prosenttia koko maailman hiilidioksidipäästöistä – kuitenkin hyvin harva yritys ilmoittaa kaikki päästöt, joista ne ovat vastuussa.
A charity called Christian Aid has recently reported how the worldwide activities of UK companies account for 12-15 % of global carbon emissions — but very few companies report all the emissions for which they are responsible.
Voisiko komissio harkita ottavansa käyttöön pakolliset vaatimukset, jotka velvoittavat kaikki EU:n yritykset julkaisemaan arvioidut maailmanlaajuiset hiilidioksidipäästönsä?
Would the Commission consider introducing mandatory requirements for all EU companies to publish their estimated worldwide carbon emissions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2489/08
WRITTEN QUESTION E-2489/08
Aihe: Matkapuhelinsopimuksiin liittyvät rahat takaisin ‑tarjoukset
Subject: Mobile phone cashback offers
Yhdistyneessä kuningaskunnassa on käynyt ilmi, että ihmisiä houkutellaan yhä enemmän ostamaan kalliita matkapuhelinliittymiä jälleenmyyjien luvatessa, että he pystyvät saamaan suurimman osan maksamastaan rahasta takaisin kuukausilaskuissa, ja saadessa täten näyttämään siltä, että kyseinen liittymä olisi paljon halvempi kuin muut tarjolla olevat liittymät.
In the UK there are reports of increasing numbers of people who are being enticed into a costly mobile phone contract by promises by the retailer that they will be able to claim back most of the money they pay out in monthly bills, making it appear much cheaper than other contracts on offer.
Ihmisiä houkutellaan erittäin alhaisilla kuukausihinnoilla, jotka vaikuttavat loistotarjoukselta.
People are tempted by very low monthly rates which look like a bargain.
Usein he kuitenkin jäävät täysin vaille luvattua alennusta ja päätyvät maksamaan täyden hinnan – ja parhaassa tapauksessa heidän peräänsä usutetaan perintätoimisto ja heitä uhataan oikeustoimilla.
But often they miss out on the promised discount completely and end up paying the full rate — or even being chased by debt collectors and threatened with court.
Onko komissio tietoinen tällaisesta käytännöstä ja sopiiko se yhteen erityisesti sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevan direktiivin sisällön kanssa ja ylipäätään EU:n kuluttajansuojalainsäädännön kanssa?
Is the Commission aware of this practice and does it consider it to comply with the contents of the Unfair Commercial Practices Directive specifically and other EU consumer law generally?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2490/08
WRITTEN QUESTION E-2490/08
Aihe: Laiton maahanmuutto ja Silvio Berlusconi
Subject: Illegal immigration and Silvio Berlusconi
Miten komissio vastaa Italian pääministerin Silvio Berlusconin lausuntoon, että laittomat maahanmuuttajat ovat ”pahan armeija”?
What is the Commission’s response to the Prime Minister of Italy, Silvio Berlusconi’s, statement that illegal immigrants are an ‘army of evil’?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2491/08
WRITTEN QUESTION E-2491/08
Aihe: Italian uusi hallitus
Subject: New Italian Government
Aikooko komissio kommentoida Silvio Berlusconin johtaman Italian uuden hallituksen valintaa?
Will the Commission make a statement on the election of a new Italian Government led by Silvio Berlusconi?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2492/08
WRITTEN QUESTION E-2492/08
Aihe: EU:n jätteet Kiinassa
Subject: EU waste in China
Kuinka suuri osuus EU:n jätteistä kierrätetään Kiinassa?
What proportion of the EU’s waste is recycled in China?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2493/08
WRITTEN QUESTION E-2493/08
Aihe: Belgian ja Ranskan myöntämät kauttakulkuviisumit EU:n toimielimissä vieraileville henkilöille
Subject: Granting of transit visas to people visiting EU institutions by Belgium and France
Neuvosto lienee tietoinen siitä, että Vatikaanin ja Yhdistyneiden Kansakuntien kaltaiset kansainväliset tahot ovat tehneet sitovia kahdenvälisiä sopimuksia niitä ympäröivien valtioiden (Italia, Yhdysvallat) kanssa, jotta kutsutut vieraat voivat matkustaa esteettä näiden alueelle tai toimitiloihin.
The Council will be aware that, for instance, the Vatican and international entities such as the United Nations have legal bilateral arrangements with the sovereign states surrounding them (Italy and USA) to allow invited guests to transit unhindered onto their territory or premises en route.
Mitä määräyksiä on olemassa EU:n toimielinten suhteen, jotta varmistetaan, että toimielimiin kutusutut vieraat tai vierailijaryhmät voivat kulkea EU:n jäsenvaltioiden kautta myös silloin, kun vierailija tai vierailijat ovat henkilöitä, jotka eivät normaalisti pääse EU:n alueelle?
What provisions exist for EU institutions to ensure that EU Member States enable the transit of an individual or individuals invited to the institutions even if the individual(s) concerned would normally, under the rules of the Member State at the point of arrival, be prohibited from entering?
Mikä on Euroopan parlamentin rakennusten oikeudellinen asema YK:n rakennuksiin verrattuna EU:n ja kansainvälisen lainsäädännön perusteella?
What legal status under EU and international public law does the European Parliament building(s) have in comparison to the United Nations?
Miksi EU:n ulkopuolisen valtion kansalaisen vierailu Euroopan parlamenttiin on käytännössä riippuvainen Belgian tai Ranskan veto-oikeudesta, jolla nämä voivat estää maahantuloviisumin myöntämisen, vaikka kyseessä ei olisi edes oleskelu näiden valtioiden alueella?
Why is it that a non-EU national invited to visit and address the European Parliament is effectively subject to a veto by Belgium or France which are empowered to deny the issue of the relevant entry clearance visas even if the purpose of the visit is not to sojourn on their territory?
Mitä vaikutuksia Lissabonin sopimuksella on nykyisiin järjestelyihin, jos EU:sta tulee oikeushenkilö ja EU:n yhteinen diplomaattijärjestelmä tulee voimaan?
What effect will the Lisbon Treaty have on existing arrangements if the EU acquires legal personality and an External Action Service becomes operational?
Valtiolla on tavanomaisen kansainvälisen oikeuden mukaisesti oikeus evätä keneltä tahansa ulkomaalaiselta pääsy alueelleen ja poistaa ulkomaalainen alueeltaan, jos se ei pidä oleskelua hyväksyttävänä.
By customary international law a state has the right to refuse entry into its territory to any foreigner and to remove from its territory such foreigners as it no longer finds acceptable.
Tavanomaisen kansainvälisen oikeuden mukaisesti mikään valtio ei voi vaatia kansalaisilleen oikeutta päästä toisen valtion alueelle (eikä oikeutta oleskella siellä).
By customary international law no state can claim a right for its nationals to enter into (and reside on) the territory of a foreign state.
Muiden maiden kansalaisten päästäminen maahan on harkinnanvaraista, ja jokainen valtio on alueellisen suvereniteettinsa perusteella oikeutettu poistamaan ulkomaalaisia koko alueeltaan tai joltakin sen osalta.
The reception of foreign nationals is a matter of discretion, and every state is, by reason of its territorial sovereignty, competent to exclude foreigners from the whole, or any part, of its territory.
Kansainvälisten sopimusten perusteella maasta toiseen voivat matkustaa tiettyihin kategorioihin kuuluvat ihmiset, kuten pakolaiset (erityismatkustusasiakirjat), kansainvälisten järjestöjen edustajat (Euroopan yhteisöjen erioikeuksista tehdyssä pöytäkirjassa tarkoitettu kulkulupa) tai muut ihmiset, jotka matkustavat kansainvälisten järjestöjen kokouksiin tai kansainvälisiin konferensseihin isäntämaan ja kansainvälisen järjestön tekemien sopimusten mukaisesti.
By international agreement certain categories of people, such as refugees (special travel documents) or officials of international organisations (laisser passer, as laid down for instance in the Protocol on the privileges of the European Communities) or other people for the purpose of travelling to meetings of international organisations or international conferences as laid down in the Agreements concluded between the host country and the international organisation, may also travel from one country to another.
Erityisesti EU:n jäsenvaltiot ovat Schengen-yhteistyön puitteissa luoneet yhteistyövälineitä, joilla hallinnoidaan kolmansien maiden kansalaisten tuloa niiden alueille, ja ne ovat EU:sta tehdyn sopimuksen puitteissa hyväksyneet EU:n jollekin kolmannelle maalle asettamiin rajoituksiin perustuvia yhteisiä toimenpiteitä, jotka koskevat tiettyihin kategorioihin kuuluvien kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa ja liikkumista niiden alueella.
In particular, the EU Member States have established common cooperation mechanisms as regards the entry of third‑country nationals into their territories within the framework of the Schengen cooperation, they have also adopted common measures, within the framework of the TEU, on the entry and travelling within their territories of certain categories of third‑country nationals as a result of EU sanctions imposed upon a specific third country.
Näin ollen Ranskalla ja Belgialla on oikeus evätä kolmansien maiden kansalaisilta pääsy alueelleen, edellyttäen kuitenkin, että ne noudattavat asianmukaisella tavalla perustamissopimuksista ja kohdissa 2 ja 3 tarkoitetuista sopimuksista aiheutuvia velvoitteitaan
Thus, provided that France and Belgium comply, where appropriate, with their obligations pursuant to the treaties and agreements mentioned in paragraphs 2 and 3 above, they are free to refuse entry into their territories of any third‑country national.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2494/08
WRITTEN QUESTION E-2494/08
Komissio lienee tietoinen siitä, että Vatikaani ja Yhdistyneiden Kansakuntien kaltaiset kansainväliset tahot ovat tehneet sitovia kahdenvälisiä sopimuksia niitä ympäröivien valtioiden (Italia, Yhdysvallat) kanssa, jotta kutsutut vieraat voivat matkustaa esteettä näiden alueelle tai toimitiloihin.
The Commission will be aware that, for instance, the Vatican and international entities such as the United Nations have legal bilateral arrangements with the sovereign states surrounding them (Italy and USA) to allow invited guests to transit unhindered onto their territory or premises en route.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2495/08
WRITTEN QUESTION E-2495/08
Aihe: Pankkien välisten tilisiirtojen maksut EU:ssa
Subject: Charges for interbank fund transfers across the EU
Komissio vastasi kysymykseeni E-0458/08 , ja sen perusteella vaalipiirini asukas katsoo, että Ison-Britannian nykyinen pankkilainsäädäntö ei ole EU:n sääntelyn mukaista, sillä maan pankkilainsäädännössä sallitaan, että: a)
Following the answer given by the Commission to my Question E‑0458/08 my constituent is of the opinion that the current UK banking code is not in line with EU regulations as the UK banking code allows for: (a)
vastaanottavan pankin ei tarvitse ilmoittaa perimiään kuluja ennen tilisiirron tekemistä b)
charges levied by receiving banks not to be quoted prior to making the transfer, (b)
vastaanottava pankki perii kuluja, jos tilisiirto tehdään euroina.
charges to be levied by receiving banks when transfers are made in euros.
Yhtyykö komissio vaalipiirini asukkaan analyysiin Ison-Britannian nykyisen pankkilainsäädännön ja EU:n säännösten ristiriidasta?
Does the Commission agree with my constituent's analysis of the current UK practice contravening EU rules?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2496/08
WRITTEN QUESTION E-2496/08
Aihe: EFTA-maiden liittyminen EU:n päästökauppajärjestelmään
Subject: The inclusion of EFTA states in the EU ETS
Tämä on myönteistä kehitystä, sillä kaikki kolme EFTA-maata ovat täysin integroituneet sisämarkkinoihin ja sitoutuneet ratkaisemaan ympäristöongelmia.
This is welcomed as the three EFTA States are both fully integrated in the internal market and are committed to solving environmental problems.
Mukaan liittyminen on kuitenkin tuonut mukanaan odottamattomia ongelmia.
However, this inclusion has raised some unexpected problems.
Esimerkiksi Norjassa tietyt kansallisen toimintasuunnitelman osat ovat selvästi yhteisön ympäristöpolitiikan ja EU:n kilpailusääntöjen vastaisia ja aiheuttavat kielteisiä seurauksia Norjaan investointeja tekeville EU:n yrityksille.
For instance, some aspects of the Norwegian NAP are clearly contrary to both the Community’s environmental policy and European competition rules, thus negatively affecting EU industries that invest in Norway.
Esimerkkinä mainittakoon, että Norjan kansallinen toimintasuunnitelma antaa vapaita päästöoikeuksia vain laitoksille, joilla on ollut päästöjä vuosien 1998 ja 2001 välisenä aikana, mutta siinä ei anneta mitään uudenaikaisemmille laitoksille.
For example, the Norwegian NAP allocates free allowances only to installations with emissions between 1998 and 2001, but nothing to more modern installations.
Tällä käytännöllä ei vaikuta olevan mitään ympäristöön liittyviä perusteita.
This practice seems to lack environmental justification.
Sääntö suosii vanhoja laitoksia, jotka käyttävät vanhaa teknologiaa, ja samanaikaisesti uudenaikaiset parhaaseen mahdolliseen teknologiaan perustuvat laitokset joutuvat maksumiehen rooliin, mikä tekee niistä epätaloudellisia.
The rule favours old installations using old technology, while modern installations based on best available technology have to bear costs that make them uneconomical.
Eräässä tapauksessa norjalaisesta louhoksesta peräisin oleva kalkkikivi on kuljetettava muualle Norjassa tai ulkomailla sijaitseviin vanhempiin laitoksiin käsiteltäväksi, vaikka se voitaisiin käsitellä louhoksen viereen rakennetussa uudessa laitoksessa.
A case exists where limestone from a quarry in Norway must be transported to older installations in Norway or abroad, instead of being processed in a newly built installation close to the quarry.
Tästä aiheutuu lisäpäästöjen ohella myös kustannuksia alan eurooppalaiselle teollisuudelle.
This causes not only additional emissions but also costs for the European industry concerned.
Hyvässä uskossa vuoden 2001 jälkeen tehdyt investoinnit menevät täten hukkaan.
Investments made in good faith after 2001 are thus wasted.
Norjan kansallisen toimintasuunnitelman myönnettävät vapaat päästöoikeudet vääristävät kilpailua ja haittaavat ulkomaisia investointeja Norjaan, mistä aiheutuu ympäristövaikutuksia.
The allocation of free allowances according to the Norwegian NAP distorts competition and hinders foreign investments in Norway, thus having environmental consequences.
Tämä on päästökauppajärjestelmän perusteiden vastaista ja estää järjestelmää toimimasta kunnolla.
It is inconsistent with basic considerations behind the ETS Directive and hampers the proper functioning of the system.
Perusteena vaikuttaisi olevan tavoite, että päästöoikeuksia ei myönnettäisi ilmaiseksi lainkaan vuoden 2012 jälkeen, jolloin ei noudateta seuraavaa kauppajaksoa koskevaa EU:n politiikkaa, jonka mukaan päästöoikeuksista päätetään yhteisön laajuisten yhteisten sääntöjen mukaisesti.
It seems to be based on the ambition that no allowances should be allocated for free after 2012, which is not in line with the EU policy for the next trading period, in which allowances will be allocated for free on the basis of common, Community-wide rules.
Tilanne mutkistuu entisestään, jos päästökauppajärjestelmään mukaan kytketyissä unionin ulkopuolisten valtioiden kansallisissa toimintasuunnitelmissa noudatetaan politiikkaa, joka on ensisijaisten kilpailusääntöjen ja asiaa koskevan yhteisön politiikan keskeisten elementtien vastainen.
Matters are significantly complicated if NAPs from non-member states that are linked to the European ETS pursue policies that both violate basic competition rules and are incompatible with important elements in the Community’s policy on the matter.
Onko komissio tietoinen ongelmista, joita Norjan kansallisen toimintasuunnitelman esimerkki saattaa aiheuttaa Euroopan teollisuudelle ja päästöjen vähentämistä koskevalle yhteiselle tavoitteelle, vaikuttaen siten Euroopan päästökauppajärjestelmän toimintaan ja tulevaisuuteen?
Is the Commission aware of the problems that the example of Norwegian NAP policy may cause to European industry and the mutual goal of emissions reductions, thus affecting proper functioning and future of the European ETS?
Koska EU:n päästökauppajärjestelmä laajenee tulevina vuosina, onko komissiolla tarjota ratkaisumallia ongelmille, joita saattaa ilmetä Euroopan teollisuudelle, jos päästökauppajärjestelmiä yhdistetään kolmansien maiden kanssa?
As the EU ETS will expand in the coming years, does the Commission have a solution as to how to overcome the similar problems that may arise for European industry from linking emission trading systems with third countries?
(8. heinäkuuta 2008)
(8 July 2008)
Komissio puoltaa Euroopan talousalueen (ETA) maiden liittymistä EU:n päästökauppajärjestelmään.
The Commission welcomes the incorporation of the European Economic Area (EEA) countries into the EU Emissions Trading Scheme (ETS).
Eftan valvontaviranomainen ei ole vielä hyväksynyt Norjan kansallista jakosuunnitelmaa (NAP).
The Norwegian National Allocation Plan (NAP) is still to be approved by the EFTA (European Free Trade Association) Surveillance Authority.
Norjan jakosuunnitelman mukaan päästöoikeuksista voidaan jakaa huutokaupalla noin 60 prosenttia, joka on enemmän kuin muissa vaiheen II kansallisissa jakosuunnitelmissa.
The Norwegian NAP provides for around 60 % of auctioning of allowances, the highest share of all phase II national allocation plans.
EU:n päästökauppadirektiivi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta, EUVL L 275, 25.10.2003. tosin sallii vain 10 prosenttia päästöistä jaettavan huutokaupalla toisessa vaiheessa, mutta Norja sai oikeuden lisätä huutokaupan osuutta liittyessään EU:n päästökauppajärjestelmään.
While the EU Emissions Trading Directive Directive 2003/87/EC of Parliament and of the Council of 13 October 2003 establishing a scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community and amending Council Directive 96/61/EC, OJ L 275, 25.10.2003. only allows 10 % of auctioning in the second phase, Norway has been allowed to increase the share of auctioning allowances when linking to the EU ETS.
Tämä poikkeus on vahvistettu ETA:n sekakomitean 26. lokakuuta 2007 tekemässä päätöksessä N:o 146/2007.
This deviation has been agreed upon in Decision No 146/2007 that was adopted by the Joint Committee of the EEA on 26 October 2007.
Päästökauppadirektiivi jättää jäsenvaltioille huomattavan harkintavallan päästöoikeuksien jakamisessa.
The Emissions Trading Directive leaves Member States considerable discretion how to allocate allowances.
Päästökauppadirektiivin säännösten ja erityisesti liitteen III mukaan komissio tai Eftan valvontaviranomainen asettaa pelkästään ylärajan kunkin jäsenvaltion tai ETA-maan kokonaispäästöille.
Pursuant to the provisions of the Emissions Trading Directive, in particular its Annex III, the Commission and ESA respectively only set the outer limit for the total cap of a Member State or EEA country.
Niiden täytyy tämän lisäksi tarkkailla, joutuvatko jotkut yritykset tai alat epäsuotuisaan asemaan jakosuunnitelman seurauksena, ja ottaa huomioon valtiontukisäännöt.
In addition, they need to examine if certain companies and sectors are unduly favoured through the allocation process, taking into account state aid rules.
Tämä pitää paikkansa myös Norjan tapauksessa, jossa valtio käytti EU:n päästökauppadirektiivin antamaa harkintavaltaa asettamalla määräpäivän maksuttomien päästöoikeuksien jakamiselle.
This holds true also in the case of Norway which used the margin of discretion granted by the EU Emission Trading Directive to apply a cut-off date for the allocation of free allowances.
Määräpäivä koskee poikkeuksetta jokaista yksittäistä yritystä ja alaa, ja sen avulla voidaan ottaa huomioon markkinoilla toimivien yritysten aikaisemmat toimet ajalta ennen ehdottoman päästökaton asettamista.
The cut-off date applies without discrimination for all individual enterprises and sectors and can serve the purposes to take into account early action of incumbents before absolute emission caps were set.