natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tarkemmin ottaen, katsooko komissio lailliseksi Tšekin senaatin 7. huhtikuuta tekemän päätöksen tukea hallitusta siinä, että kansallista integrointistrategiaa ei tarkisteta, koska sen arvioidaan olevan toukokuussa 2011 ehdotettujen eurooppalaisten puitteiden mukainen, vaikka vain yksi kolmasosa romanilapsista käy koulua?
More specifically, does the Commission consider legitimate the Czech Senate's decision of 7 August 2011 to support the government's decision not to review its national integration strategy on the grounds that it complies with the European framework proposed in May 2011, despite the fact that only one in three Roma children in the Czech Republic are in school?
Lopuksi, eikö EU:n puitekehyksessä romanien kansallisille integrointistrategioille olisi määrättävä toimenpiteistä niiden ihmisoikeusrikkomusten lopettamiseksi (erityisesti fyysisten ja/tai sanallisten loukkausten), joita romaneihin kohdistuu säännöllisesti ja jotka ajavat heidät lähtemään kotimaastaan, vaikka he eivät löydä turvapaikkaa muualta Euroopasta, koska tätä vainoa ei katsota ”riittäväksi” oikeuttamaan turvapaikkaan (esim. tšekkiläisten ja slovakialaisten romanien tilanne Belgiassa)?
Finally, does it consider that the European framework of national Roma integration strategies should include measures to put an end to the human rights abuses (particularly physical and/or verbal violence) regularly inflicted on the Roma, leading them to abandon their countries of origin without being able to find refuge elsewhere in Europe, as such persecution is considered ‘not enough’ to make them eligible for asylum (as is currently the case of Czech and Slovak Roma in Belgium)?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008889/2011
Question for written answer E-008889/2011
Aihe: Suojelu kieleen perustuvalta syrjinnältä
Subject: Protection against discrimination on grounds of language
Euroopan neuvosto julkaisi 26. toukokuuta 2010 raportin Sloveniassa 1. tammikuuta 2001 voimaan tulleen alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan soveltamisesta ja totesi siinä muun muassa, että
The Council of Europe's Report of 26 May 2010 on the application of the European Charter for Regional and Minority Languages, which entered into force in Slovenia on 1 January 2001, established among other things that
Slovenian viranomaisten olisi tunnustettava saksa ja kroatia alueellisina tai vähemmistökielinä sekä kulttuurisen rikkauden ilmentyminä, —
German and Croatian should be recognised by the Slovenian authorities as regional or minority languages and as an expression of the country's cultural heritage, —
saksan kielen levittämisen edistämiseen ei ole riittävästi varoja ja —
the financial resources to support the promotion of the German language are insufficient and —
opetussuunnitelmien ja esikouluopetuksen yhteydessä on kehitettävä alueellisiin ja vähemmistökieliin kuuluvalla saksan kielellä annettavaa opetusta.
there is a need to develop teaching in German as a regional and minority language as part of the curriculum and of pre-primary education.
Vaikka vähemmistöjen tunnustaminen kuuluu sinänsä kansalliseen toimivaltaan eikä unionilla ole suoraa toimivaltaa vähemmistöasioissa, Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklassa kielletään syrjintä muun muassa kielen perusteella.
Although the recognition of minorities as such is a national responsibility and the European Union does not have any direct competence in minority issues, Article 21 of the EU's Charter of Fundamental Rights states that any discrimination based inter alia on language shall be prohibited.
Komissio on perussopimusten valvojana velvollinen torjumaan syrjintää edellä mainituista oikeudellisista syistä.
As guardian of the Treaties the Commission is called upon for the legal reasons stated above to combat discrimination.
Mitä toimia komissio toteuttaa suojellakseen yleisesti kielivähemmistöjen oikeuksia syrjinnältä ja erityisesti Sloveniassa asuvan saksankielisen vähemmistöryhmän oikeuksia? 2.
What measures is the Commission taking to protect the rights of linguistic minorities against discrimination in general and in particular with regard to the German-speaking minority in Slovenia?
Mitä konkreettisia ehdotuksia komissio tekee ja mitä virikkeitä se antaa kyseisille hallituksille, etenkin Slovenian hallitukselle, jotta SEU-sopimuksen 3 artiklassa ja SEUT-sopimuksen 10 artiklassa mainittuja arvoja ja tavoitteita noudatettaisiin Euroopan laajuisesti ja kaikkien kielivähemmistöjen kohdalla?
What concrete proposals and ideas is the Commission making to those governments, and in particular the Slovenian government, to help to ensure the implementation throughout Europe of the values and aims set out in Article 3 TEU and Article 10 TFEU without distinction with regard to the particular linguistic minority in question?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008892/2011
Question for written answer E-008892/2011
Aihe: Kasvihuonekaasut ja hydraulinen murtaminen
Subject: Greenhouse gases and hydraulic fracturing
Onko EU:ssa tehty tutkimuksia tai analyysejä, jotka koskevat hydraulisessa murtamisessa syntyviä kasvihuonekaasuja?
Have any EU studies or analyses been carried out on the production of greenhouse gases in the hydraulic fracturing process?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008893/2011
Question for written answer E-008893/2011
Aihe: Hydraulisessa murtamisessa käytettävät nesteet
Subject: Fluids used in hydraulic fracturing processes
Onko olemassa lainsäädäntöä tai asetusehdotuksia hydraulisessa murtamisessa käytettävistä nesteistä?
Is there any legislation, or are there any proposed regulations, on the fluids used in hydraulic fracturing processes?
Tehdäänkö hydrauliseen murtamiseen liittyen tarkastuksia tai seurataanko sitä millään tavalla?
Also, is there is any inspection or monitoring of the hydraulic fracturing process?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008895/2011
Question for written answer E-008895/2011
Aihe: Kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien jako maksutta
Subject: Free allocation of greenhouse gas emission allowances
Euroopan komissio julkaisi juuri perusteet, joilla kasvihuonekaasujen päästöoikeuksia jaetaan lentoyhtiöille.
The Commission has just published the criteria for allocating greenhouse gas emission allowances to airlines.
Päästöoikeuksia jaetaan maksutta vuoteen 2020 asti.
This allocation will be free until 2020.
Miksi se on sulkenut pois mahdollisuuden, että kyseisillä oikeuksilla saataisiin jonkinlaista tuottoa?
Why was the possibility of obtaining some profit from these allowances ruled out?
Ovatko EU:n rahakirstut niin täynnä? —
Are the European coffers so full? —
Miksi oikeuksia ei myydä periaatteessa nykyistä noteerausta pienemmällä hinnalla esimerkiksi puolella tai kolmasosalla niiden nykyisestä arvosta (joka on noin 12 euroa oikeutta kohti), jotta saataisiin varoja, ja päivitetä hintaa vuosittain lentoyhtiöiden investointien ja parannusten perusteella? —
Why not start off selling these allowance at a price below the current rate — at, for example, half or one-third of the current value of around EUR12 per allowance — in order to raise some resources, and update the price each year depending on investments and improvements made by airlines? —
Miten komissio aikoo valvoa, että lukuisat julkiset avustukset joillekin yrityksille toteutuvat niin pitkällä aikavälillä investointeina, joilla todella torjutaan ilmakehän saastumista ja joista käyttäjät hyötyvät?
How does the Commission intend to check that this expensive state aid to some companies over such a long period of time is translated into investment that makes a real contribution to combating air pollution and benefits users?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008896/2011
Question for written answer E-008896/2011
Aihe: Romanien integroitumattomuus
Subject: Non-integrated Roma
Monista romanien aseman parantamiseen EU:ssa tähdänneistä menestyksekkäistä pyrkimyksistä huolimatta romanit elävät useilla alueilla edelleen yhteiskunnan marginaalissa ja gettojen kaltaisissa leireissä.
Despite the successful efforts which have been made to improve the position of Roma in the EU, in a number of areas they continue to live on the margins of society in ghetto-like encampments.
Kreikassa Ano Liosian ja Zefirionin alueet aiheuttavat erityistä huolta, sillä ne ovat taantumassa pysyvästi laeista piittaamattomiksi alueiksi, joilla huumeiden ja aseiden yhdistelmä vaarantaa ihmishenkiä.
Ano Liosia and Zefirion in Greece are giving particular cause for concern since they are deteriorating irremediably into lawless areas in which human lives are being jeopardised by a mixture of drugs and weapons.
Tämän kielteinen vaikutus tuntuu myös lähialueilla.
The adverse effect of this is also being felt in adjoining neighbourhoods.
Valitettavasti huumekauppa on tällaisissa getoissa yleistä toimintaa, kuten kansalaiset ovat voineet päivittäin todeta.
Unfortunately drugs trafficking is a major activity in ghettoes of this type, as can be witnessed on a daily basis by members of the public.
Väkivalta ja jopa murhat ovat täysin tavallisia tapahtumia, ja viranomaisia uhmataan hyvin usein.
Violence and even murder are by no means uncommon occurrences, while general acts of defiance against the authorities occur with great frequency.
Kiinteistönvälittäjät ja urakoitsijat ovat myös havainneet leirien lähellä sijaitsevien alueiden kiinteistöjen arvon laskevan yleisesti.
Estate agents and contractors can also bear witness to a general decline in property prices in areas close to the encampments.
Romanien tukemiseen ohjatusta merkittävästä EU:n rahoituksesta ei ole saatu sitä vastaavia tuloksia.
The large amount of EU funding being channelled into assistance for the Roma is failing to produce commensurate results.
Minkälaista rahoitusta on korvamerkitty romanien elinolojen parantamiseen näillä kahdella leirillä ja mistä ohjelmasta?
What funding has been earmarked to improve living standards for Roma in the two encampments in question and under what programmes?
Kuka vastaa maksettujen määrärahojen hallinnoinnista? 2.
Who has been given responsibility for managing the funds disbursed? 2.
Miten komissio suhtautuu edistymiseen alalla? 3.
What does it think of the progress made in these areas? 3.
Aikooko komissio toteuttaa lisätoimenpiteitä parantaakseen elinoloja Zefirion ja Ano Liosian leireillä ja minkälaisen ohjelman turvin?
Does the Commission intend to take further measures to improve living standards in the Zefirio and Ano Liosia encampments and under what type of programme?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008897/2011
Question for written answer E-008897/2011
Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) mukaan 30 prosenttia tulevaisuuden energiatarpeesta voitaisiin mahdollisesti kattaa aaltoenergialla.
According to the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), wave energy could potentially meet 30 % of future world demand.
Teknologinen kehitys on kuitenkin vasta alkuvaiheessa.
However, the technology is still in its infancy.
Espanjassa, Baskimaan Mutrikun satamassa on nyt käytössä ensimmäinen aaltoenergiamuunnin, jolla tuotetaan sähköä 600 asukkaalle alueen kaikkiaan 5 000 asukkaasta.
In Spain, the first wave energy converter is now operating in the port of Mutriku in the Basque Country, meeting the needs of 600 residents out of a total of 5 000.
Kun muut laitokset ovat vielä toimineet puhtaasti kokeiluluontoisesti, Mutrikun energiamuunnin on ensimmäinen kaupallinen generaattori.
While other installations have already been operating on a purely experimental basis, the Mutriku converter is the first commercial generator.
Laitoksen rahoituksesta vastasivat Baskimaan viranomaiset ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävä rahasto, ja turbiinit toimitti saksalaisen yrityksen skotlantilainen tytäryhtiö.
Funding for its installation has been provided by the Basque authorities and the Renewable Energy Fund, while the power turbines have been provided by the Scottish subsidiary of a German manufacturing company.
Baskimaan energiayhtiön (EVE) uusiutuvien energialähteiden osaston johtajan mukaan on hyvin tärkeää varmistaa tällaisten laitosten rakentamisen jatkuminen, koska hänen mukaansa niillä voidaan teoriassa kattaa kymmenen prosenttia Baskimaan energiatarpeesta.
According to the head of the Renewable Energy Department of the Basque Energy Corporation (EVE), it is very important to ensure continuity in the production of such installations, concluding that ‘they are theoretically capable of covering 10 % of energy needs in the Basque Country’.
Rakennuskustannukset ovat valitettavasti hyvin korkeita (seitsemän miljoonaa euroa), ja laitos tuottaa vuodessa vain 600 kilowattia energiaa.
Unfortunately, the manufacturing costs (EUR 7 million) are extremely high, while the plant has an annual energy output of only 600 kilowatts.
Tämä on kiistatta huomattava epäkohta.
This is undeniably a weak point.
Baskimaan energiayhtiön johtaja torjuu kuitenkin tämän kritiikin korostamalla, että jokainen tällainen laitos auttaa vähentämään saastuttavan energian tuotantoa ja tarjoaa alalle ja sillä toimiville yrityksille mahdollisuuksia kehittää uutta teknologiaa ja laajentua uusille markkinoille.
However, the head of the Basque Energy Corporation counters this objection by pointing out that each installation of this type helps diminish the generation of pollutant energy while providing the sector and the undertakings involved with opportunities to develop new technologies and expand to new markets.
Katsooko komissio, että EU:n olisi mitenkään mahdollista omaksua IPCC:n lähestymistapa, ja jos katsoo, minkälaista tukea aaltoenergia-alan tutkimukseen ja kehittämiseen tarjotaan? 2.
Does the Commission consider that there is any prospect of the EU adopting the IPCC approach and, if so, what support is being given to research and development in the field of wave energy? 2.
Katsooko komissio, että aaltoenergiaan investoiminen voisi auttaa saavuttamaan EU:n kestävän omavaraisuuden energian osalta, ja kuinka kauan tämä veisi aikaa?
Does it consider that investment in wave energy could help to achieve sustainable energy independence for the EU and how long would this take?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008898/2011
Question for written answer E-008898/2011
Cecilia Wikström (ALDE) , Roberta Angelilli (PPE) , Birgit Sippel (S&D) , Jean Lambert (Verts/ALE) , Timothy Kirkhope (ECR) , Kyriacos Triantaphyllides (GUE/NGL) ja Marina Yannakoudakis (ECR)
Cecilia Wikström (ALDE) , Roberta Angelilli (PPE) , Birgit Sippel (S&D) , Jean Lambert (Verts/ALE) , Timothy Kirkhope (ECR) , Kyriacos Triantaphyllides (GUE/NGL) and Marina Yannakoudakis (ECR)
Aihe: Tilastot komission rahoittamista lasten hyväksikäyttöä koskevista vihjelinjoista
Subject: Statistics from child abuse hotlines funded by the Commission
Komission rahoittamien lasten hyväksikäyttöä koskevien vihjelinjojen sopimusvelvoitteisiin on useita vuosia kuulunut tarjota tilastotietoja yhtenä tehtävistään ja se on ollut myös ehtona EU-rahoituksen saamiselle.
The child abuse hotlines funded by the Commission have, for several years, had a contractual obligation to provide statistical information as one of their tasks and as a condition of receiving EU funding.
Uskoaksemme tätä velvoitetta muutettiin viime vuonna siten, että nyt vaaditaan julkisten tilastojen julkaisemista.
Last year, we believe that this obligation was changed to require public statistics to be published.
Lukuun ottamatta stopline.at -sivuston perusteellisia, julkisia ja johdonmukaisia vuosikertomuksia ja hotline.ie -sivuston tarjoamia jossain määrin vähemmän yksityiskohtaisia tietoja sekä Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivaa IWF-järjestöä saatavilla on erittäin vähän julkista tietoa huolimatta siitä, että tilastot maksetaan julkisella rahoituksella.
With the exceptions of stopline.at ’s thorough, public and consistent annual reports as well as the somewhat less detailed information provided by hotline.ie and the IWF in the UK, very little public information is available, despite the statistics being paid for by public funds.
Jos tilastotiedot olisivat saatavilla, ne olisivat erittäin hyödyllisiä varmistettaessa, että verkkoympäristön lastensuojelupolitiikat ovat näyttöön perustuvia ja tehokkaita.
This data, if it were available, would be very useful in ensuring that child protection policies in the online environment are evidence-based and effective.
Missä komissio on julkaissut kyseiset tilastotiedot?
Where has the Commission published this data?
Jos komissio ei ole julkaissut tietoja, miksi ei, etenkin kun otetaan huomioon, että komissio käytti julkista rahoitusta kyseisten tietojen tuottamiseen?
If it has not published the data, why not, particularly bearing in mind that it used public funds to generate this information?
Suostuuko komissio julkaisemaan kaikki tilastotiedot, jotka sillä on käytettävissä?
Will the Commission agree to publish all the statistical data that it has available to it?
Voiko komissio kertoa, mistä löytyvät vuoden 2010 julkiset tilastotiedot, joiden tuottamiseen vihjelinjat ovat sopimuksen perusteella velvoitettuja?
Can the Commission tell us where to find the public statistical information from 2010 that the hotlines were contractually obliged to produce?
Mitä erityisiä menetelmällisiä neuvoja komissio antoi vihjelinjoille varmistaakseen, että niiden tuottamat tiedot ovat johdonmukaisia ja vertailukelpoisia ja että tiedoilla ymmärretään olevan suuri merkitys tämän tärkeän alan politiikkojen kehittämisessä?
What specific methodological advice did the Commission provide to the hotlines to ensure that the data they produce are consistent and comparable and of maximum value to policy development in this important field?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008899/2011
Question for written answer E-008899/2011
Aihe: Loppu EU:n kaksitasoisille kauppasopimuksille
Subject: An end to Europe's two-tier trade agreements
EU:n kansalaiset eivät ole pelkkiä tarjoustenmetsästäjiä, jotka etsivät halpoja ratkaisuja.
EU citizens are more than merely bargain hunters looking for cheap deals.
Kun kuluttajien tietoisuus kasvaa, he etsivät todisteita hankkimiensa tuotteiden alkuperästä.
As awareness amongst consumers grows, they look for evidence of the source of the goods they purchase.
Aiempi kauppapolitiikasta vastaava komission jäsen totesi seuraavaa: ”Kauppa ei tarkoita pelkkää kaupankäyntiä, vaan siinä on kyse ihmisistä, heidän toimeentulostaan, heidän perheistään ja toisinaan heidän selviytymisestään.”
A previous Trade Commissioner once noted: ‘Trade is not just about commerce, it is about people, their livelihoods, their families and sometimes their survival.’
Kestävän kehityksen sekä Euroopassa että ulkomailla pitäisi olla kaiken toimintamme ytimessä.
Sustainable development both in Europe and abroad should be at the heart of everything we do.
Lissabonin sopimuksessa säädetään, että EU ”edistää osaltaan rauhaa, turvallisuutta, maapallon kestävää kehitystä – – vapaata ja oikeudenmukaista kauppaa, köyhyyden poistamista ja ihmisoikeuksien – – suojelua”.
Indeed the Lisbon Treaty states that the EU ‘shall contribute to peace, security, the sustainable development of the Earth […], free and fair trade, eradication of poverty and the protection of human rights’.
EU on edistynyt merkittävästi viimeaikoina solmittujen vapaakauppasopimusten kestävää kehitystä koskevien lukujen laadinnassa käsittelemällä esimerkiksi luonnonsuojelua, kalataloutta, laittomia hakkuita ja yritysten yhteiskuntavastuuta.
The EU has made important strides in the sustainable development chapters of recent free trade agreements (FTAs) by addressing issues such as wildlife protection, fisheries, illegal logging and corporate social responsibility.
Siitä huolimatta Euroopan kauppasopimuksissa tällä hetkellä käytetty kaksitasoinen järjestelmä – jossa ympäristöä ja ihmisoikeuksia koskevat säädökset siirretään sopimuksen varsinaisesta osasta lukuihin, joita riitojenratkaisujärjestelmät eivät koske ja joille ei ole todellisia täytäntöönpanon valvontamekanismeja – osoittaa selvästi, että Euroopalla on vielä matkaa siihen, että voimme pystypäin sanoa, että noudatamme Lissabonin sopimuksen sitoumuksia.
Yet the two-tier system currently employed in Europe's trade agreements — where environmental and human rights provisions are relegated from the main body of the agreement into chapters not subject to dispute-settlement machinery and with no real enforcement mechanisms — shows clearly that Europe still has a long way to go before we can hold our heads high and claim to be living up to the commitments we make in the Lisbon Treaty.
Riistan, norsuluun ja muiden uhanalaisten eläinperäisten tuotteiden ja kasvien kysyntä on kasvussa.
The demand for wild-caught meat, ivory and other endangered animal products and plants is on the increase.
Samaan aikaan lisääntyvä kilpailu ja talouspaineet kannustavat häikäilemättömiä yrityksiä ja hallituksia kiertämään ihmisoikeuksia normien heiketessä jatkuvasti.
At the same time, mounting competition and economic pressures encourage unscrupulous corporations and governments to sidestep human rights in a race to the bottom.
Aikooko komissio muuttaa tätä pinnallista suhtautumista ihmisoikeuksia ja ympäristöä koskeviin säädöksiin ja antaa niille saman merkityksen kuin kauppaa koskeville luvuille kaikissa tulevissa EU:n vapaakauppasopimuksissa? —
Has the Commission any plans to change this tokenistic approach to human rights and environmental provisions, and to afford to them the same importance as the commercial chapters in all future European FTAs? —
Onko komissio valmis noudattamaan Lissabonin sopimukseen liittyviä sitoumuksiamme tekemällä näistä säännöksistä oikeudellisesti sitovia ja laajentamalla kummankin osapuolen sitoumukset sisältämään täytäntöönpanokelpoiset ympäristöön ja ihmisoikeuksiin liittyvät luvut?
Is the Commission willing to live up to our Lisbon Treaty commitments by making these provisions legally binding and broadening the commitments of both parties to include truly enforceable environmental and human rights chapters?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008900/2011
Question for written answer E-008900/2011
Aihe: TRIPS-sopimuksen poikkeusluvan jatkaminen LDC-maiden auttamiseksi
Subject: Extension of TRIPS waiver to help LDCs
Maailman vähiten kehittyneistä maista 32 on Maailman kauppajärjestön jäseniä ja 12 on parhaillaan liittymässä.
Thirty-two of the world’s Least Developed Countries are Members of the WTO and twelve are in the process of joining.
Nämä maat muodostavat 12 % maailman väestöstä, mutta ne kattavat alle prosentin maailmankaupasta ja kokonaistuloista.
They constitute 12 % of the world’s population, but account for less than 1 % of the world trade and less than 1 % of global income.
Niiden väestöillä on mahdollisuus käyttää peruspalveluja rajoitetusti tai ei lainkaan, ja maat ovat niin köyhiä ja epävakaita, että termiä ”kehitys” ei edes voi käyttää niiden kuvailemiseen.
Their populations have limited or no access to basic services, and these countries are so poor and unstable that the term ‘developing’ cannot even be used to describe them.
Meillä eurooppalaisilla on velvollisuutemme näitä ihmisiä kohtaan.
We in Europe have an obligation to these people.
Meidän on tehtävä kaikkemme auttaaksemme heitä pääsemään irti köyhyydestä ja kohti kehitystä.
We must do all we can to assist them in moving out of poverty and towards development.
TRIPS-sopimuksen sisältämä poikkeuslupa, jonka ansiosta näiden maiden köyhimmät ovat laillisesti saaneet käyttää geneerisiä lääkevalmisteita, umpeutuu vuonna 2016.
The TRIPS waiver, which has so far allowed the legal use of generic drugs by the poorest of the poor in these countries, is due to expire in 2016.
Ilman poikkeuslupaa kunnollista lääkehoitoa vailla olevien köyhien määrä tulee kasvamaan merkittävästi.
Without this waiver, the number of poor people without proper medical treatment will rise dramatically.
EU ei ole vielä sitoutunut tukemaan poikkeusluvan jatkamista.
The EU has not yet committed itself to supporting the extension of this waiver.
Voiko komissio vahvistaa, että se tukee jatkamista, ja varmistaa, että kyseisten ihmisten mahdollisuuksia saada laillisia lääkkeitä ei vaaranneta?
Can the Commission confirm that it will in fact support the extension and ensure that access to legal medicines for these people is not put into jeopardy?