natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(Raportti laadittiin kemikaalilainsäädännön täytäntöönpanon eurooppalaisen valvontaverkoston (Chemical Legislation European Enforcement Network, CLEEN) toimeksiannosta ja se on nimeltään ”European enforcement project ’Eurocad’ - final report”.)
(The report was commissioned by the Chemical Legislation European Enforcement Network (CLEEN) and is entitled: European enforcement project ‘Eurocad’ - final report)
Luvussa 5 tehdään eräitä johtopäätöksiä ja annetaan suosituksia.
In chapter 5 of that report a number of conclusions are drawn and recommendations made.
Yksi näistä koskee direktiivin muuttamista jäsenvaltioiden välisten tulkintaerojen poistamiseksi ja jäsenvaltioiden toteuttamien valvontatoimien parantamiseksi.
These include adapting the relevant directive so as to remove current differences of interpretation between the Member States and improve inspection activities in the Member States.
Kannattaako komissio näitä suosituksia?
Does the Commission agree with these recommendations?
Jos vastaus on kielteinen, miksei komissio halua harkita tätä?
If not, why not?
Miten komissio aikoo siinä tapauksessa tarttua niihin kaupan esteisiin ja kilpailun vääristymiin, jotka tällä hetkellä vaikuttavat alalla?
What does the Commission intend to do, in that case, about the barriers to trade and distortion of competition currently occurring?
Jos vastaus on myönteinen, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä pannakseen suositukset täytäntöön Euroopan unionissa ja mikä on kyseisten toimien aikataulu?
If so, what does the Commission intend to do in order to implement the recommendations in the European Union, and within what period?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2322/04
WRITTEN QUESTION E-2322/04
esittäjä(t): Henrik Lax (ALDE/ADLE)
by Henrik Lax (ALDE/ADLE)
Aihe: Pietarin vesien puhdistaminen
Subject: Water treatment in St Petersburg
Itämeri on matala, haavoittuva meri, jota on pilattu jo vuosikymmenien ajan.
The Baltic is a shallow, environmentally vulnerable sea which has been polluted over decades.
Viime vuosien yhteiset ponnistelut, mm. Helcomin puitteissa, ovat kuitenkin tuottaneet hyviä tuloksia.
In recent years, however, concerted efforts have been made, as a result of work within Helcom, for instance, and have produced good results.
On kuitenkin selvää, että ympäristön tervehdyttäminen edellyttää jatkuvaa yhteistyötä.
Nevertheless, it is obvious that further joint efforts are required to improve the environment.
Laitoksessa on tarkoitus puhdistaa kolmasosa kaupungin kotitalouksien jätevesistä.
The plant will treat waste water from one third of the city's households so that two thirds of the city's waste water will then be treated.
Lähestulkoon kaikki Pietarin jätevedet pystytään puhdistamaan vasta sitten, kun viemäriverkostoa kehitetään edelleen niin, että se kattaa myös kaupungin pohjoisen vedenpuhdistamon.
Not until the sewerage network is developed to include the city’s northern water treatment plant will it be possible to treat practically all waste water.
Tätä varten on jo olemassa konkreettiset suunnitelmat, joiden toteuttamispäätöstä vielä odotetaan.
There are already plans in place for this development and the go-ahead is dependent on a decision being taken.
Hanke on kuitenkin suuruudeltaan sitä luokkaa, että se edellyttää ulkopuolista rahoitusta.
However, the project is so extensive that there is obviously a need for outside finance.
Onko komissiolla aikomuksia tukea budjettimäärärahoin Pietarin pohjoisosien viemäriverkoston kehittämistä siten, että – vaikkapa vuoteen 2010 mennessä – kaupungista mereen laskettavat vedet olisivat pääasiallisesti puhdistettuja?
Does the Commission intend to use budget resources to support the development of the sewerage network in the northern parts of St Petersburg so that most of the water discharged from the city is treated, for example, before 2010?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2323/04
WRITTEN QUESTION E-2323/04
esittäjä(t): Rolandas Pavilionis (UEN)
by Rolandas Pavilionis (UEN)
Aihe: Euro-sanan käytön edellyttämät kielen muutokset ja niistä aiheutuvat muut kuin taloudelliset vahingot
Subject: Linguistic reforms required by the use of the word ‘euro’ and consequent non-financial losses
Päätös käyttää euro-sanaa Euroopan unionin virallisissa asiakirjoissa ilman, että sana mukautetaan liettuan ja latvian kielioppirakenteeseen sopivaksi, merkitsisi näiden kielten muuttamista.
The decision to use the word ‘euro’ in official EU documents, without adapting the word so that it complies with the grammatical structure of Lithuanian and Latvian, would entail a linguistic reform of those languages.
Nykytilanteessa näissä kielissä on täysin mahdotonta käyttää euro-sanaa, koska balttilaisissa kielissä ei ole sanan lopussa o-kirjainta yksikön nominatiivissa.
As things stand, it is quite impossible to use the word ‘euro’ in those languages because the final ‘o’ does not exist in the nominative singular in the Baltic languages.
Näin ollen (englanninkielinen) euro-sana on liettuaksi ilmaistava muodossa ”euras” ja latviassa muodossa ”eira” (latviassa käytetään Eurooppa-sanasta muotoa Eiropa).
Accordingly, the (English) word ‘euro’ must be rendered as ‘euras’ in Lithuanian and as ‘eira’ in Latvian (which uses ‘Eiropa’ to render ‘Europe’).
Normaalissa tapauksessahan kansalliset asiantuntijat mukauttavat vieraat sanat siten, että ne soveltuvat balttilaisiin kieliin.
Normally, national experts adapt all foreign words so that they fit into the Baltic languages.
Mutta nyt siis liettuan ja latvian nykyisiä kielioppisääntöjä olisi muutettava, jotta vieraskielinen euro-sana soveltuisi niihin.
But now the current grammatical structures of Lithuanian and Latvian will have to be changed so as to accommodate the foreign word ‘euro’.
Tästä syystä niiden kielellisiä ominaispiirteitä ei otettu huomioon.
As a result, no account was taken of the linguistic peculiarities of those languages.
Jos euro-sanan käyttöönoton edellyttämät kielelliset muutokset toteutetaan liettuan ja latvian kielissä, liettuan ja latvian oikeuskirjoitussääntöjen loogisuus heikkenee.
If the linguistic reforms required by the introduction into Lithuanian and Latvian of the term ‘euro’ were to be implemented, speakers of Lithuanian and Latvian would automatically become less literate.
Useat miljoonat Euroopan kansalaiset menettävät huomattavasti aikaa yrittäessään mukauttaa puheensa siten, että se vastaa uusia kielioppisääntöjä, jotka siis olisivat tarpeen neuvoston vaatimusten täyttämiseksi.
Several million European citizens will waste large amounts of time in trying to adapt their speech so that it conforms to the new grammatical rules which will have to be adopted in order to comply with the Council's requirements.
Kirjalliset kysymykset : E-2323/04 , E-2325/04 , E-2327/04 , E-2329/04 , E-2331/04 , E-2333/04 , E-2335/04 , E-2337/04 , E-2339/04 , E-2341/04
Written questions : E-2323/04 , E-2325/04 , E-2327/04 , E-2329/04 , E-2331/04 , E-2333/04 , E-2335/04 , E-2337/04 , E-2339/04 , E-2341/04
Neuvosto muistuttaa kysyjää Eurooppa-neuvoston 15. ja 16.12.1995 Madridissa pidetyssä kokouksessaan tekemästä päätöksestä, jonka mukaan yhtenäisvaluutan nimi on olemassa olevat erilaiset aakkoset huomioon ottaen sama kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä ja se on ”euro”.
The Council would remind the Honourable Member that at its meeting in Madrid on 15 and 16 December 1995 the European Council decided that the name of the single currency should be the same in all the official languages of the European Union, taking account of the existence of different alphabets, and that that name would be ‘euro’.
Tässä yhteydessä Eurooppa-neuvosto myös vahvisti, että tämän nimen on oltava yksinkertainen ja symbolisoitava Eurooppaa ja että sen päätös oli lopullinen ja hyväksytty tulkinta perussopimuksen asiaankuuluvista määräyksistä.
It also established at that meeting that the name should be simple and symbolise Europe and that its decision would constitute the agreed and definitive interpretation of the relevant provisions of the Treaty.
Nämä asiakirjat kuuluvat yhteisön säännöstöön, joten niitä sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa.
These texts are part of the Community acquis and are therefore applicable in all the Member States.
Neuvosto tunnustaa kaikkien jäsenvaltioiden kansallisen ja kulttuurisen identiteetin ja kielten merkityksen identiteetille.
The Council fully recognises the national and cultural identity of all the Member States and the role played by languages in that identity.
Neuvosto korostaa, että nimen ”euro” kirjoitusasun määrittely koskee ainoastaan asiaankuuluvia säädöksiä eikä vaikuta niihin kielen ja kieliopin sääntöihin, jotka koskevat tämän nimen käyttöä puhutussa tai kirjoitetussa kielessä jäsenvaltioissa.
The Council would emphasise that the definition of the spelling of the word ‘euro’ applies exclusively to its use in the relevant legal texts and has no effect on the linguistic and grammatical rules governing the use of that word in the everyday spoken or written language of the Member States.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2324/04
WRITTEN QUESTION E-2324/04
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2325/04
WRITTEN QUESTION E-2325/04
Aihe: Euro-sanan käytön edellyttämät kielen muutokset ja Euroopan unionin kaikkien virallisten kielten tasavertaisuus
Subject: Linguistic reforms required by the use of the word ‘euro’ and equality of all the official languages of the EU
Onko päätös euro-sanan käytöstä ilman, että huomioidaan monien Euroopan unionin virallisten kielten ominaispiirteet, eli päätös, joka edellyttää latvian ja liettuan kielten muuttamista, yhteensopiva EY:n perustamissopimuksen 314 artiklan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 53 artiklan kanssa, joissa määrätään, että kaikki viralliset kielet ovat yhtä todistusvoimaisia?
Is the decision to use the word ‘euro’ without reference to the peculiarities of several official languages of the EU, a decision which entails a linguistic reform in Lithuanian and Latvian, compatible with Article 314 of the EC Treaty and with Article 53 of the TEU which lay down that all the official languages are equally authentic?
Miksi joitakin kieliä pitäisi muuttaa sen takia, että ne täyttäisivät euro-sanaan liittyvät vaatimukset, ja toisia taas ei, vaikka ne ovat yhtä todistusvoimaisia?
Why should some equally authentic languages have to be reformed so as to meet requirements related to the word ‘euro’ and others have not to be so reformed?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2326/04
WRITTEN QUESTION E-2326/04
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2327/04
WRITTEN QUESTION E-2327/04
Aihe: Euro-sanan käyttö Euroopan unionin vanhojen virallisten kielten pohjalta
Subject: Use of the word ‘euro’ based on the old official languages of the EU
Pitäisikö neuvoston asetusten (EY) N:o 1103/97 ja 974/98 johdanto-osan kappaletta 2, jossa vahvistetaan, että yhteisen rahan nimen pitää olla sama kaikilla kielillä, soveltaa liettuaan ja latviaan, vaikka Eurooppa-neuvosto ei ottanut huomioon näiden kielten ominaispiirteitä asetuksia hyväksyessään?
Should recital 2 of Council Regulations (EC) Nos 1103/97 and 974/98, which lays down that the name of the single currency must be the same in all languages, be applicable to Lithuanian and Latvian, despite the fact that the European Council did not take into consideration the grammatical peculiarities of those languages on the day when the Regulations were adopted?
Sovelletaanko johdanto-osan kappaletta 2 yhtäläisesti Euroopan unionin vanhoihin ja uusiin virallisiin kieliin?
Is recital 2 equally applicable to the new and to the old official languages of the EU?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2328/04
WRITTEN QUESTION E-2328/04
Aihe: Euro-sanan käyttö Euroopan unionin uusissa virallisissa kielissä
Subject: Use of the word ‘euro’ in the new official languages of the EU
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2329/04
WRITTEN QUESTION E-2329/04
Aihe: Euro-sanan käyttö ja tarve lisätä neuvoston asetukseen (EY) N:o 974/98 erillinen artikla johdanto-osan kappaleen sijaan
Subject: Use of the word ‘euro’ and the need for a separate article in Council Regulation (EC) No 974/98 instead of a recital
Katsooko neuvosto, että johdanto-osan kappale [neuvoston asetukset (EY) N:o 1103/97 ja 974/98, johdanto-osan kappale 2], joka aiheuttaisi liettuan ja latvian kielen muuttamisen, on asianmukainen oikeusperusta sen edellyttämiselle, että kyseiset jäsenvaltiot muuttavat kielioppisääntöjään?
Does the Council take the view that the recital which entails linguistic reform in Lithuanian and Latvian - recital 2 of Council Regulations (EC) Nos 1103/97 and 974/98 - constitutes an adequate legal basis for requiring the Member States concerned to reform their grammatical structures?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2330/04
WRITTEN QUESTION E-2330/04
Aihe: Euro-sanan käyttö ja ja tarve lisätä neuvoston asetukseen (EY) N:o 974/98 erillinen artikla johdanto-osan kappaleen sijaan
Subject: Use of the word ‘euro’ and need for a separate article in Council Regulation (EC) No 974/98 instead of a recital
Katsooko komissio, että johdanto-osan kappale [neuvoston asetukset (EY) N:o 1103/97 ja 974/98, johdanto-osan 2 kappale], joka aiheuttaisi liettuan ja latvian kielen muuttamisen, on asianmukainen oikeusperusta sen edellyttämiselle, että kyseiset jäsenvaltiot muuttavat kielioppisääntöjään?
Does the Commission take the view that the recital which entails linguistic reform in Lithuanian and Latvian - recital 2 of Council Regulations (EC) Nos 1103/97 and 974/98 - constitutes an adequate legal basis for requiring the Member States concerned to reform their grammatical structures?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2331/04
WRITTEN QUESTION E-2331/04
Aihe: Euro-sanan käytön edellyttämät kielen muutokset ja toissijaisuus
Subject: Linguistic reforms required by the use of the word ‘euro’ and subsidiarity
Onko vaatimus euro-sanan käytöstä, joka merkitsisi useita kielen muutoksia latviassa ja liettuassa, yhteensopiva EY:n perustamissopimuksen 5 artiklan ja toissijaisuusperiaatteen kanssa?
Is the requirement to use the word ‘euro’, which would entail several linguistic reforms in Lithuanian and Latvian, compatible with Article 5 of the EC Treaty and the principle of subsidiarity?
Onko komissio tietoinen siitä, että näihin kahteen kieleen pitäisi ehkä lisätä uusi suku, jotta tämä yksittäinen euro-sana saataisiin sopimaan niiden kielioppirakenteeseen?
Is the Council aware that it might be necessary to introduce a new gender in the two languages in order to integrate the single name of the euro into their linguistic structure?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2332/04
WRITTEN QUESTION E-2332/04
Onko komissio tietoinen siitä, että näihin kahteen kieleen pitäisi ehkä lisätä uusi suku, jotta tämä yksittäinen euro-sana saataisiin sopimaan niiden kielioppirakenteeseen?
Is the Commission aware that it might be necessary to introduce a new gender in the two languages in order to integrate the single name of the euro into their linguistic structure?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2333/04
WRITTEN QUESTION E-2333/04
Aihe: Euro-sanan käytön edellyttämät kielen muutokset ja Euroopan kulttuuripolitiikan rajat
Subject: Linguistic reforms required by the use of the word ‘euro’ and limits of European cultural policy
Onko euro-sanan käyttöönotto, joka siis edellyttäisi useiden Euroopan unionin virallisten kielten muuttamista, rahapolitiikan vai kulttuuripolitiikan alainen asia?
Does the introduction of the word ‘euro’, which requires the reform of several official languages of the EU, come under monetary policy or under cultural policy?
Antaako EY:n perustamissopimuksen 151 artiklan 2 kohta unionille tarvittavan toimivallan, jotta se voi ryhtyä tällaiseen toimeen kulttuuripolitiikan alla?
Does Article 151(2) of the EC Treaty confer on the EC the requisite powers for it to undertake such an initiative under cultural policy?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2334/04
WRITTEN QUESTION E-2334/04
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2335/04
WRITTEN QUESTION E-2335/04
Aihe: Euro-sanan käytön edellyttämät kielen muutokset ja saksan kieli
Subject: Linguistic reforms required by the use of the word ‘euro’ and the German language
Sama ongelma koskenee myös saksaa, jossa euro pitäisi kirjoittaa isolla alkukirjaimella lauseen keskelläkin.
The same problem should arise for the German language where ‘euro’ should be written with a capital letter in the middle of a sentence.
Tarkoittaako nykyinen vaatimus euro-sanan kirjoittamisesta samalla tavalla kaikissa virallisissa kielissä, että saksassa euro-sanaa ei pitäisi kirjoittaa isolla alkukirjaimella lauseen keskellä?
Does the current requirement to write the word ‘euro’ in the same way in all the official languages mean that, in German, the word ‘euro’ should not be written with a capital letter in the middle of a sentence?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2336/04
WRITTEN QUESTION E-2336/04
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2337/04
WRITTEN QUESTION E-2337/04
Aihe: Euro-sanan käytön edellyttämät kielen muutokset ja koulujen tilanne
Subject: Linguistic reforms required by the use of the word ‘euro’ and schools
Euro-sanan käytön edellyttämät kielen muutokset liettuassa ja latviassa saavat aikaan sen, että valtion koulujen ja yliopistojen oppikirjat on saatettava ajan tasalle.
The linguistic reforms required by the use of the word ‘euro’ in Lithuania and Latvia will entail state secondary schools and universities being provided with up-to-date text books.
Mistä budjetista tämä rahoitetaan?
From which budget will it be financed?
Kuka korvaa yksityisten kielikoulujen kärsimät vahingot?
Who will reimburse the losses suffered by private language schools?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2338/04
WRITTEN QUESTION E-2338/04
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2339/04
WRITTEN QUESTION E-2339/04
Aihe: Euro-sanan käytön edellyttämät kielen muutokset ja kieltenopettajien tilanne
Subject: Linguistic reforms required by the use of the word ‘euro’ and language teachers
Euro-sanan käytön edellyttämät muutokset liettuassa ja latviassa saavat aikaan sen, että näiden kielten opettajien valmiudet huononevat.
The linguistic reforms required by the use of the word ‘euro’ in Lithuanian and Latvian will result in Lithuanian and Latvian language teachers becoming less competent.
Mistä budjetista pitäisi ottaa varoja näiden henkilöiden tarvitseman lisäkoulutuksen järjestämiseen?
From which budget should the training courses that they will require be financed?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2340/04
WRITTEN QUESTION E-2340/04
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2341/04
WRITTEN QUESTION E-2341/04
Aihe: Euro-sanan käytön edellyttämät kielen muutokset ja useiden miljoonien Euroopan kansalaisten kieliopilliset valmiudet
Subject: Linguistic reforms required by the use of the word ‘euro’ and the grammatical competence of several millions of European citizens
Onko kansallisten hallitusten tarkoitus löytää itse varat erityisen kampanjan järjestämiseen, jolla pyritään parantamaan useiden miljoonien Euroopan kansalaisten kieliopillisia valmiuksia?
Is it up to the national governments themselves to find the funds required to mount a special campaign aimed at improving the grammatical competence of several millions of European citizens?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2342/04
WRITTEN QUESTION E-2342/04
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2344/04
WRITTEN QUESTION E-2344/04
Aihe: Italian kansalaisten pääsykielto Libyaan
Subject: Ban on Italian citizens entering Libya
Euroopan komissio on ilmoittanut aikovansa poistaa YK:n Libyalle asettamat talouspakotteet.
The European Commission has announced its intention to lift the economic sanctions which the UN had imposed on Libya.
Tähän on suhtauduttava suotuisasti, jos sillä vaikutetaan myönteisesti laittoman siirtolaisuuden torjuntaan, sillä laiton siirtolaisuus liittyy kansainväliseen terrorismiin ja koskee monia Euroopan unionin maita.
This possibility is to be welcomed owing to the positive repercussions there could be for the combating of clandestine immigration, which is a phenomenon that is tied in with international terrorism and has an immediate impact on many EU countries.
Katson kuitenkin, että tulevien taloudellisten ja kaupallisten suhteiden valossa ei pidä unohtaa Italian ja Libyan välillä edelleen avoimena olevia kiistakysymyksiä.
However, the disputes still to be resolved between Italy and Libya cannot be overlooked, not least from the angle of future economic and trade relations.
Ne koskevat toisaalta näiden maiden kahdenvälisiä suhteita, toisaalta sitä, että Libya rajoittaa maahanpääsyä vuonna 1970 karkotetuilta italialaisilta, jotka ovat kuitenkin myös EU:n kansalaisia.
These disputes relate on the one hand to bilateral relations between the two countries, but also to the restrictions imposed by Libya on the entry onto its territory of the Italian citizens expelled in 1970, with these Italian citizens also being EU citizens.
Katsooko neuvosto, että koska Libya karkotti maasta yhteisön kansalaisia niin kauan aikaa sitten kuin vuonna 1970, kun maassa otettiin käyttöön totalitaarinen järjestelmä, rajoitukset eivät ole Euroopan unionin periaatteiden mukaisia ja että tämän vuoksi ne olisi tuomittava?
that the restrictions on the entry to Libya of Community citizens who were expelled from that country way back in 1970 following the establishment of a totalitarian regime are incompatible with the founding principles of the European Union, and therefore worthy of being condemned; 2.
Koska Libya on ryhtynyt toimiin joukkotuhoaseohjelmansa purkamiseksi ja koska 3.9.2004 päästiin sopimukseen korvauksien maksamisesta berliiniläiseen diskoon vuonna 1986 tehdyn iskun uhreille ja heidän omaisilleen, neuvosto antoi istunnossaan 11.10.2004 Libyaa koskevat yleiset päätelmät ja sopi lähentymispolitiikan aloittamisesta Libyan kanssa.
Following the steps taken by Libya in dismantling its weapons of mass destruction programme and the settlement reached on 3 September 2004 on compensation for the victims and their dependants of the 1986 Berlin discotheque attack, the Council, at its meeting on 11 October 2004, adopted comprehensive conclusions on Libya and agreed to embark upon a policy of engagement with Libya.
Neuvosto odottaa Libyan vastaavan myönteisesti EU:n lähentymispolitiikkaan.
The Council expects Libya to respond positively to the EU’s policy of engagement.
Neuvosto vaatii erityisesti, että Libya löytää ratkaisun muun muassa kaikkiin EU:n jäsenvaltioiden kanssa ratkaisematta oleviin kysymyksiin.
In this light, it insisted in particular that Libya resolves inter alia all outstanding issues with EU Member States.
Neuvosto korosti myös pitävänsä ihmisoikeustilanteen parantumista Libyassa olennaisena tekijänä suhteiden kehittämisessä ja päätti seurata tiiviisti, miten Libyan ihmisoikeustilanne kehittyy.
The Council also stressed that it regarded improvements in the human rights situation in Libya an essential element in the development of relations and decided to follow closely the human rights situation in Libya.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2345/04
WRITTEN QUESTION E-2345/04
Tähän on suhtauduttava suotuisasti, jos sillä vaikutetaan myönteisesti laittoman siirtolaisuuden torjuntaan, sillä laiton siirtolaisuus liittyy kansainväliseen terrorismiin ja koskee monia Euroopan unionin maita.
This possibility is to be welcomed owing to the positive repercussions there could be on the combating of clandestine immigration, which is a phenomenon that is tied in with international terrorism and has an immediate impact on many EU countries.
Katsooko komissio, että koska Libya karkotti maasta yhteisön kansalaisia niin kauan aikaa sitten kuin vuonna 1970, kun maassa otettiin käyttöön totalitaarinen järjestelmä, rajoitukset eivät ole Euroopan unionin periaatteiden mukaisia ja että tämän vuoksi ne olisi tuomittava?
that the restrictions on the entry to Libya of Community citizens who were expelled from that country way back in 1970 following the establishment of a totalitarian regime are incompatible with the founding principles of the European Union, and therefore worthy of being condemned; 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2346/04
WRITTEN QUESTION E-2346/04
esittäjä(t): Antonio Di Pietro (ALDE/ADLE)
by Antonio Di Pietro (ALDE/ADLE)
Aihe: Yhteisön tullikoodeksin muuttaminen
Subject: Amendment of the Community Customs Code
Komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot eivät enää voisi ”rajoittaa” suoraa edustusta tulliasioitsijoille siellä, missä ne harjoittavat toimintaansa.
It would appear that the Commission has proposed that Member States' power to ‘restrict’ direct representation to customs agents, where these exist, should be abolished.