natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Toisaalta matkustajat voivat saada korvausta kertaluontoisesta, 60 minuuttia ylittävästä myöhästymisestä.
On the one hand, passengers may receive compensation for a one-off delay exceeding 60 minutes.
Toisaalta myös toistuvasti kuuden kuukauden sisällä tapahtuvista myöhästymisistä on maksettava korvauksia.
On the other hand, there is also provision for compensation for recurrent delays over a six-month period.
Toimivaltaisen ministerin lausunnon mukaan NMBS voi vain ensimmäisessä tapauksessa vedota ylivoimaiseen esteeseen sillä edellytyksellä, että myöhästyminen todellakin johtui lumesta.
According to the minister, NMBS can invoke force majeure only in relation to the first of these, on condition that the delay was genuinely due to snow.
Voiko komissio kertoa, onko mahdollista vedota ylivoimaiseen esteeseen korvausmenettelyn keskeyttämiseksi?
Can the Commission indicate whether it is possible to invoke force majeure in order to suspend the compensation scheme?
Belgian läpi kulkevat luotijunat (kuten Eurostar ja Thalys) kohtaavat tietenkin samat sääolosuhteet.
High-speed trains which travel via Belgium (e.g. Eurostar and Thalys) naturally have to cope with the same weather conditions.
Onko komissiolla tietoa siitä, onko korvausmenettelyjä keskeytetty näiden junien osalta?
Is the Commission aware of any suspension of the compensation schemes for these trains?
Onko komissio sitä mieltä, että tilanne on erilainen luotijunille ja sisämaan matkailuliikenteelle?
Does the Commission consider that different situations apply to high-speed trains and domestic passenger transport?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-000051/2011
Question for written answer E-000051/2011
Aihe: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 996/2010 liittäminen Venäjän kanssa yhteisen talousalueen puitteissa käytäviin neuvotteluihin
Subject: Inclusion of Regulation (EU) No 996/2010 of the European Parliament and of the Council in negotiations with Russia on the common economic space
Euroopan unioni on vuodesta 2005 käynyt Venäjän kanssa neuvotteluja neljän yhteisen alueen toteuttamisesta.
The European Union has been negotiating with Russia on the establishment of four common spaces since 2005.
Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat 20. lokakuuta 2010 asetuksen (EU) N:o 996/2010 siviili-ilmailun onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkinnasta ja ehkäisemisestä ja direktiivin 94/56/EY kumoamisesta.
On 20 October 2010, Parliament and the Council adopted Regulation (EU) No 996/2010 on the investigation and prevention of accidents and incidents in civil aviation and repealing Directive 94/56/EC.
Direktiivin tarkoitus on taata Euroopan siviili-ilmailun turvallisuuden korkea taso sekä asettaa siviili-ilmailun onnettomuuksien ja vaara-tilanteiden tutkinnalle korkeat vaatimukset.
The objective of the regulation is to ensure a high level of security in civil aviation in Europe and define high standards for investigating aviation accidents and incidents.
Tämän johdosta pyydän ilmoittamaan, aikooko neuvosto käydä neuvotteluja Venäjän kanssa yhteistyöstä siviili-ilmailun onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkinnasta asetuksen (EU) N:o 996/2010 puitteissa ja mahdollisten mekanismien hyväksymisestä kyseisen asetuksen säännösten soveltamiseksi silloin, kun selvitetään vaaratilanteita, joihin on osallistunut tai tulee osallistumaan Venäjän federaation alueella Euroopan unionin jäsenvaltion rekisteröimä ja/tai käyttämä ilma-alus?
Does the Council intend to hold talks with Russia on the subject of cooperation in the investigation of aviation accidents and incidents under Regulation (EU) No 996/2010 and the possibility of adopting mechanisms enabling the provisions of the regulation to be applied in investigations aimed at clarifying incidents in the territory of the Russian Federation involving aircraft registered in and/or used by Member States?
Neuvosto huomauttaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaan komissio ” valvoo unionin oikeuden soveltamista Euroopan unionin tuomioistuimen valvonnassa. ”
The Council would like to point out that, according to Article 17(1) of the Treaty on European Union, it is the Commission which is to ‘oversee the application of Union law under the control of the Court of Justice of the European Union’.
Kysyjien olisi näin ollen osoitettava kysymyksensä komissiolle.
The Honourable Members should therefore address their questions to the Commission.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-000053/2011
Question for written answer E-000053/2011
Aihe: Maatalousperäiset polttoaineet: Euroopan ylläpitämä harha?
Subject: Biofuels: a mirage pursued by Europe?
Marraskuussa Euroopan ilmastopoliittisen instituutin (IEEP) tutkimuksessa todettiin, että EU:n nykyinen maatalousperäisiä polttoaineita koskeva politiikka uhkaa lisätä kasvihuonekaasupäästöjä niiden vähentämisen sijaan.
In November 2010 a report by the Institute for European Environmental Policy (IEEP) concluded that current European biofuels policy threatens to increase CO 2 emissions, rather than reducing them.
Belgian ilmasto- ja energiaministeri Paul Magnetten tilaamassa ja Centre Tricontinental ‑järjestön tekemässä tutkimuksessa arvioitiin biopolttoaineviljelmien laajentamisen vaikutuksia yhteisön ulkopuolisissa valtioissa.
The Tricontinental Centre (CETRI) has now published a report, commissioned by the Belgian climate and energy minister, Paul Magnette, assessing the impact of biofuel crop expansion in countries outside the EU.
Kokonaiskuva on lohduton: vaikka uudet sertifiointikriteerit ovat kunnianhimoiset, niillä ei pystytä estämään lainkaan ympäristökatastrofeja ja yhteiskunnallisia tuhoja, joita on jo nähtävissä Etelä-Euroopan maissa ja jotka ovat seurausta EU:n vaatimuksesta, että vuoteen 2020 mennessä liikenteessä hyödynnettävästä energiasta 10 prosenttia saataisiin uusiutuvasta energiasta (josta yli 95 % olisi maatalousperäisiä polttoaineita).
Its findings are categorical: however strict the new certification criteria are, they will be unable to halt the social and environmental disasters already unfolding in the countries of the South as a result of Europe's insistence that 10 % of its transport energy supply must come from renewable sources (95 % of which are biofuels) by 2020.
Olisi itse asiassa mahdotonta saavuttaa EU:n tavoite ilman mittavaa turvautumista maahantuontiin.
It will in fact be impossible for the EU to meet this target without massive recourse to energy imports.
Metsäkato, elintärkeiden luonnonvarojen saannin yksityistäminen, alentavat ja joskus jopa orjuutta muistuttavat työolot, ruuantuotantoon tarkoitettujen viljelmien siirtäminen, elintarvikeriippuvuuden voimistuminen ja myös kasvihuonekaasujen merkittävä lisääntyminen: kokonaiskuva on musertava ja vaatii suoraan julkista vastuunkantoa.
Deforestation, privatisation of access to vital natural resources, inhuman working conditions sometimes verging on slavery, displacement of food crops, increased food dependency and even considerable increases in greenhouse gas emissions: the picture painted is devastating and raises undeniable issues of public accountability.
Komissio ja EU:n jäsenvaltiot ovat vastuussa tuhoisista vaikutuksista asettaessaan sitovat tavoitteet, jotka pakottavat turvautumaan maatalousperäisten polttoaineiden tuontiin, vaikka ympäristöjärjestöt, maanviljelijöiden, kansainvälisen solidaarisuuden sekä monikansalliset järjestöt arvostelivat tavoitteita useaan otteeseen.
By imposing binding targets which can be met only by using imported biofuels, the Commission and the EU Member States are directly responsible for this disastrous situation, which has been repeatedly denounced by environmental NGOs, international solidarity and peasant organisations, and multilateral organisations.
Miten tuottaja asetetaan henkilökohtaisesti vastuuseen elintarvikeriippuvuuden lisäämisestä jollakin alueella tai jossakin maassa?
How can they be made individually accountable for increasing food dependency in a region or country?
Miten hän kantaa vastuun maansa menettäneiden tai myyneiden maanviljelijöiden selviytymisestä?
How can they be held to account for the survival strategies of peasants who have lost or sold their land?
Kun otetaan huomioon edellä mainitut seikat, voiko komissio ilmaista kantansa tutkimukseen ja sen seurauksiin?
In light of the above, is the Commission prepared to adopt a position on this report and its conclusions?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-000054/2011
Question for written answer E-000054/2011
Aihe: Integroitu maataloustuotanto
Subject: Integrated agricultural production
Integroitu tuotanto on maataloudessa käytettävä laadukkaiden elintarvikkeiden tuotantojärjestelmä, jossa käytetään ihmisten terveydelle ja ympäristölle turvallisia menetelmiä.
Integrated production is a farming method used to produce quality foodstuffs using techniques which respect both human health and the environment.
Tarkoituksena on tuottaa tavallista laadukkaampia tuotteita, käyttää mahdollisimman vähän kemikaaleja, parantaa tuotantomenetelmiä ja vähentää jätteiden määrää.
It aims to produce high‑quality products while minimising the use of chemicals, optimising production methods and reducing waste.
Yleensä integroidussa tuotannossa käytetään resursseja järkeistetysti, hyödynnetään ensisijaisesti muita kuin kemiallisia tuholaisten ja sairauksien torjuntamenetelmiä sekä kasvatetaan luonnon monimuotoisuutta, jolla pidemmän päälle varmistetaan kestävä maataloustuotanto.
Integrated production is characterised by rational use of resources, favouring non‑chemical pest and disease control over chemical treatments and promoting biodiversity, thereby safeguarding long‑term sustainable agriculture.
Integroitua tuotantoa on edistetty eri jäsenvaltioissa kuten Italiassa, Ranskassa, Saksassa ja Espanjassa.
It is a growing sector in Member States such as Italy, France, Germany and Spain.
Tuotanto auttaa erottamaan tuotteet kolmansien maiden tuotteista, ja se voisi varmistaa alan kannattavuuden Euroopan unionissa yhdenmukaisesti parlamentin ehdottamien yhteisen maatalouspolitiikan muutosten kanssa.
This production method sets us apart from products from third countries and could safeguard the profitability of farming in the European Union, in line with Parliament proposals for a reform of the CAP.
Tällainen ympäristöystävällinen maataloustuotanto auttaisi myös saavuttamaan Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteet.
Being less harmful to the environment, this farming method could also help to achieve the targets set out in the Europe 2020 strategy.
Tietääkö komissio näistä asioista?
Was the Commission aware of the above?
Voisiko komissio ehdottaa lainsäädäntöä, jolla voitaisiin yhtenäistää integroidun tuotannon määritelmää ja vaatimuksia, jotta kyseisten maataloustuottajien asemaa vahvistettaisiin?
Could the Commission launch a legislative proposal with the aim of establishing a harmonised definition and set of requirements for integrated production, with in order to increase the number of producers using this farming method?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-000055/2011
Question for written answer E-000055/2011
Aihe: Laittoman siirtolaisuuden vähentämiseksi ehdotettu aidan rakentamista koskeva hanke Evrosin prefektuurissa
Subject: Intention to erect a fence in the prefecture of Evros to prevent illegal immigration
Ateenalaisen uutistoimiston äskettäisessä haastattelussa kansalaisten suojeluun liittyvistä kysymyksistä vastaava Kreikan hallituksen ministeri ilmoitti, että Kreikan ja Turkin maarajalle Evrosin prefektuuriin rakennetaan aita laittomien siirtolaisten virran vähentämiseksi.
In a recent interview with the Athens News Agency, the Greek government's Minister for Citizen Protection announced that a fence would be erected on the land border between Greece and Turkey in Evros to prevent the entry of illegal immigrants.
Onko sille tiedotettu virallisesti Kreikan hallituksen aikeista?
Has it been officially informed of the Greek government's intentions?
Mikäli sille on tiedotettu, onko hanketta esitetty sen hyväksyttäväksi tai aikooko se pyytää Kreikalta sitä sekä kyseessä olevan aidan kuvausta, koska Kreikan hallitus on viitannut vastaaviin aloitteisiin (esimerkiksi Ceutassa Espanjan ja Marokon välille rakennettu aita) esimerkkeinä, joiden tehokkuus on rajallinen? —
If so, has it received a plan of the specifications of the fence or will it ask Greece for such a plan, since initiatives of this kind — for instance, the fence between Spain and Morocco in Ceuta, cited as an example by the Greek Government — are considered to have limited effectiveness? —
Onko Kreikan hallitus hakenut EU:lta taloudellista tukea alueen aitaamiseen? —
Has the Greek Government requested EU financial assistance to fence off the area? —
Koska Evrosjoki on osa EU:n ulkorajaa, katsooko komissio, että tällainen aloite on Euroopan unionin lainsäädännön ja EU:n kansainvälisten velvoitteiden mukainen? —
Considering that the river Evros also marks the external border of the EU, does it consider that such an initiative is in line with European legislation and the EU's international commitments? —
Katsotaanko, että alueella oleva Frontexin ryhmä ei riitä, ja edellytetäänkö siksi uusien toimenpiteiden toteuttamista?
Are new measures necessary because the presence of the Frontex team in the region is considered insufficient?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-000056/2011
Question for written answer E-000056/2011
Aihe: Turkin sotilaslentokoneiden vaaralliset toimet Euroopan unionin jäsenvaltiota vastaan
Subject: Dangerous activities of Turkish military aircraft with regard to an EU Member State
Kreikan ilmatilaa loukattiin jälleen 3. ja 4. tammikuuta 2011 ja uusia rikkomuksia tapahtui.
On 3-4 January 2011 more violations of Greek airspace and infringements occurred.
Konkreettisesti 16:sta Turkin taistelulentokoneesta – joista kahdeksan oli aseistettua – koostuvat kaksi muodostelmaa syyllistyivät 4. tammikuuta kahteen rikkomukseen ja neljään loukkaukseen Egeanmeren pohjois- ja keskiosassa.
More specifically, on 4 January, two formations of 16 Turkish military aircraft — including eight armed planes — committed two infringements, followed by four violations, in the northern and central Aegean.
Seuraavana päivänä, 5. tammikuuta, joka oli kristittyjen tärkeän juhlan, loppiaisen, aatto, ja 48 tuntia ennen Kreikan pääministerin vierailua Erzeroumissa, jossa hänen oli määrä tavata Turkin pääministeri, havaittiin, että 16 Turkin F‑16‑lentokonetta (joista kuusi oli aseistettua) teki jälleen vaarallisia ja provokatiivisia ylilentoja.
The very next day, 5 January, the eve of the great Christian feast of Epiphany and 48 hours before the Greek Prime Minister's visit to Erzurum to meet the Turkish Prime Minister, more dangerous and provocative overflights were carried out by eight Turkish F-16s (six of them armed).
Koska tämä provokatiivinen ja vaarallinen käytäntö, jota Euroopan unionin ehdokasvaltio Turkki harjoittaa Euroopan unionin jäsenvaltiota vastaan, toistuu käytännöllisesti katsoen päivittäin ja jopa uskonnollisten juhlien aikana, millä rikotaan Kreikan ja Turkin tekemää oikeudellisesti merkityksellistä kahdenvälistä sopimusta (Papoulias-Yilmazin sopimus), voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: —
Given that this provocative and dangerous behaviour by Turkey, a candidate country, with regard to a Member State of the Union, is repeated almost daily, even during religious celebrations, thus infringing a Greek-Turkish bilateral agreement (the Papoulias-Yilmaz agreement), will the Commission say: —
Onko se tietoinen edellä mainituista tapahtumista?
Is it aware of the above incidents?
Valvooko ja laskeeko se edelleen Kreikan kansallisen ilmatilan ja Ateenan lentotiedotusalueen loukkauksia sekä ylilentoja Kreikan saarten yllä ja ryhtyykö se tarvittaviin ja asianmukaisiin toimiin turkkilaisen osapuolen osalta? —
Is it continuing to monitor and record incidents of violations of Greek air space, infringements of Athens FIR and Greek island overflights, while making the necessary representations to the Turkish side, as appropriate? —
Onko se huolissaan siitä, että sen sijaan, että provokatiiviset ja vaaralliset toimet, joita ehdokasvaltio toteuttaa jäsenvaltion turvallisuutta vastaan, vähenisivät, ne ovat viime aikoina lisääntyneet ja tulleet aiempaa vakavammiksi? —
Is it alarmed by the fact that these provocative acts by a candidate country, which endanger the security of a Member State, have not only increased recently, but have become more serious? —
Aikooko komissio selvittää muita aiempaa tehokkaampia reagointitapoja, jotta turkkilaiselle osapuolella voitaisiin ilmaista selkeästi, että sen on muutettava kantaansa ja politiikkaansa, koska hyviä naapuruussuhteita koskevan periaatteen kunnioittaminen on olennaisen tärkeä tekijä, jotta sen liittymisprosessi voisi edetä?
Finally, will it examine other, more effective types of response, in order to make clear to the Turkish side that it should change its attitude and policy, since respect for the principle of good-neighbourly relations is essential if there is to be any progress in the accession negotiations?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-000057/2011
Question for written answer E-000057/2011
Aihe: Neuvoston pyrkimykset turvata uskonnon- ja uskonvapaus Indonesiassa, Länsi-Papuassa ja muualla maailmassa
Subject: The Council's efforts in securing freedom of religion or belief in Indonesia, West Papua and elsewhere
Ottaen huomioon, että uskonnollisia vähemmistöjä vastaan hyökätään jatkuvasti, islamilaiset ääriliikkeet lisääntyvät ja vuonna 1965 säädetyn uskonnonloukkauslain seurauksena syntyi väärinkäytöksiä, miten neuvosto edistää kaikkia koskevaa uskonnonvapautta ja torjuu uskontojen suvaitsemattomuutta ja ääriliikkeitä Indonesiassa?
In the light of continuing attacks against religious minorities, the rise of Islamist extremism and abuses stemming from the 1965 Religious Defamation Law, how is the Council promoting religious freedom for all and combating religious intolerance and extremism in Indonesia?
Miten neuvosto aikoo varmistaa, että uskonnonvapaus nousee ensisijaiseksi aiheeksi Indonesian hallituksen kanssa käytävässä poliittisessa ja ihmisoikeuksia koskevassa vuoropuhelussa?
How will the Council ensure that religious freedom becomes a priority issue in political and human rights dialogues with the Indonesian Government?
Paikalliset ja kansainväliset kansalaisjärjestöt sekä asiantuntijaryhmät ovat raportoineet Länsi-Papuassa esiintyvistä vakavista sosiaalisista, poliittisista, humanitaarisista ja ihmisoikeuksia koskevista huolenaiheista, joihin on tartuttava viipymättä, jotta estetään tilannetta luisumasta väkivaltaisen konfliktin syöksykierteeseen ja vältetään papualaisiin kohdistuvan syrjinnän ja sorron lisääntyminen.
Local and international NGOs and expert groups have reported that there are grave social, political, humanitarian and human rights concerns in West Papua which need to be addressed as a matter of urgency, in order to avoid sliding down a slippery slope into violent conflict and further marginalisation and repression of the Papuan people.
Kun otetaan huomioon, että Indonesian hallituksen politiikka, jossa kannustetaan Länsi-Papuaan suuntautuvaa muuttoliikettä, vaikuttaa merkittävästi alueen väestöön, onko neuvosto ilmaissut Indonesian hallitukselle huolensa mahdollisuudesta väkivaltaiseen konfliktiin, johon liittyy uskonnollisia ja etnisiä pohjavireitä ja jossa enimmäkseen islaminuskoiset siirtolaiset syrjivät pääosin kristittyjä Papuan kansalaisia?
Given that the Indonesian Government’s policy of encouraging migration to West Papua has important demographic consequences, has the Council raised concern about the potential for violent conflict with religious and ethnic undertones, where predominantly Christian Papuans feel discrimination from the largely Muslim migrants, with the Indonesian Government?
Koska papualaiset pyytävät kansainvälistä huomiota Länsi-Papuan kriisille, aikovatko EU:n jäsenvaltiot kannustaa Indonesian hallitusta sitoutumaan paikallisesti johdettuun, mutta kansainvälisesti välitettyyn, vuoropuheluun, jonka tarkoituksena on löytää rauhanomainen ratkaisu moniin Länsi-Papuan kohtaamiin nykyisiin haasteisiin?
As Papuans call for international attention to the crisis in West Papua, will the EU Member States encourage the Indonesian Government to engage in a locally-led, but internationally mediated dialogue process with the aim of seeking a peaceful solution to the many challenges that West Papua faces today?
Mielestäni Euroopan ulkosuhdehallinnossa olisi erittäin tärkeää olla yksikkö, joka neuvoisi hallinnon maantieteellisiä ja aihekohtaisia osastoja kansainvälisten suhteiden uskontoon ja kulttuuriin liittyvissä asioissa.
It is my firm belief that a unit in charge of advising geographical and thematic directorates in the EEAS on matters related to religion and culture in international relations would be of paramount importance.
Kyseinen yksikkö voisi toimia kuten EU:n jäsenvaltioissa toimivat vastaavanlaiset yksiköt, kuten Ranskassa toimiva ”pôle religions” (uskontoyksikkö, ulkoministeriön tulevaisuudentutkimuksen osasto).
Such a unit could follow the example of similar units in EU Member States, such as the ‘pôle religions’ (Religions Unit) in France (Department of Prospective Studies, Ministry of Foreign Affairs).
Aikooko neuvosto sitoutua perustamaan yksikön, jonka vastuulla olisi analysoida muutoksia, joita ilmenee maailmanlaajuisesti kansainvälisiin suhteisiin kuuluvissa kulttuurisissa, uskonnollisissa ja vakaumuksellisissa ilmiöissä?
Is the Council committed to establishing a unit which would be responsible for the analysis of the evolution of global cultural, religious and convictional phenomena in international relations?
Jos aikoo, voiko neuvosto antaa enemmän tietoja kyseisen yksikön koosta, talousarviosta ja toimintaedellytyksistä?
If so, could it give further evidence of the capacity, size and budget of such a unit?
Jos neuvosto ei harkitse kyseisen yksikön perustamista, voiko se esittää perusteltuja syitä tähän päätökseen?
If it is not considering setting up such a unit, could it give any well-founded arguments why this is the case?
EU tuomitsee yleisesti kaikki suvaitsemattomuuden ja väkivallan muodot, jotka kohdistuvat henkilöihin heidän uskontonsa tai vakaumuksensa johdosta, riippumatta siitä, missä ne tapahtuvat.
In general, the EU condemns all forms of intolerance and violence against persons because of their religion or belief, wherever it takes place.
Neuvosto vahvisti tämän marraskuussa 2009 antamissaan päätelmissä, joissa päätettiin tehostaa EU:n pyrkimyksiä uskonnon- tai uskonvapauden edistämiseksi niin kahdenvälisissä suhteissa kuin monenvälisissä yhteyksissä.
This was confirmed by the Council in its conclusions adopted at the meeting in November 2009 when it was decided to strengthen the EU's efforts to promote freedom of religion or belief in bilateral relations and in the multilateral context.
Euroopan unionin ja Indonesian ylläpitämän poliittisen vuoropuhelun puitteissa uskonnonvapaus ja uskontojen välinen vuoropuhelu otetaan säännöllisesti esille ministerikokouksissa ja korkeiden virkamiesten tasolla.
In the framework of the political dialogue between the European Union and Indonesia, freedom of religion and interfaith dialogue are raised on a regular basis at ministerial meetings and meetings of senior officials.
Indonesia ja EU ovat lisäksi käynnistäneet ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun.
Furthermore, Indonesia and the EU have put in place a dialogue on human rights.
Ensimmäinen kokous pidettiin kesäkuussa 2010 Jakartassa.
An initial meeting was held in Jakarta in June 2010.
Toinen kokous pidetään maaliskuussa.
A second meeting will take place in March.
Asia on otettu esityslistalle, ja Euroopan unioni on keskustellut tiettyihin uskonnollisiin vähemmistöihin, kuten Ahmadiyya-muslimeihin ja kristittyihin, viime aikoina kohdistuneista hyökkäyksistä.
The subject was on the agenda and the European Union asked about the recent attacks on certain religious minorities such as Ahmadiyas and Christians.