natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Milloin komission arvion mukaan kyseinen uusi strategia otetaan käyttöön?
When does the Commission plan to introduce the new strategy?
Sisältyykö kyseiseen strategiaan aikaisempaa kattavampi Euroopan kalastuksenvalvontavirastoa koskeva työsuunnitelma, sillä yksi viraston tärkeimmistä tehtävistä on koordinoida laittoman kalastuksen torjuntaoperaatioita jäsenvaltioissa yhteisön säännösten mukaisesti?
Will the strategy include a more comprehensive work programme for the Community Fisheries Control Agency, given that one of its main duties is to coordinate measures to combat illegal fishing by Member States, in accordance with Community legislation?
Jos sisältyy, voisiko kyseinen laittoman kalastuksen torjuntaa koskeva suunnitelma merkitä sitä, että kyseisen viraston henkilökuntaa lisätään lyhyen aikavälin kuluessa?
If so, would the Agency's staff be increased in the near future in connection with this programme to combat illegal fishing?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2380/07
WRITTEN QUESTION E-2380/07
Aihe: Suojelualueiden biologiselle monimuotoisuudelle vaaraa aiheuttavat kastelukanavat
Subject: Construction of irrigation channels that are a threat to biodiversity in protected areas
Kastelun tehokkuuden parantamiseksi suunnitellaan toimenpiteitä, jotka voivat merkitä pitkän ajan kuluessa muodostuneiden arvokkaiden ekosysteemien tuhoutumista.
With a view to making irrigation systems more efficient, plans are being made that might lead to the destruction of valuable ecosystems that have developed over a long period of time.
Kastelualueiden tehokkuuden parantaminen on elintärkeätä vedenkulutuksen vähentämiseksi, mikä on välttämätöntä alueilla, joilla kuivuusongelmat ovat mahdollisia.
Improving the efficiency of irrigation systems is of vital importance in reducing water consumption, all the more so in areas subject to drought.
Uusi vesikulttuuri edellyttää tietoisuutta siitä, että kyseistä hyödykettä, jota on niukalti useilla alueilla Euroopassa, ei pidä tuhlata.
A new water culture is required, based on the understanding that water, which is scarce in various parts of Europe, must not be wasted.
Koska maatalous käyttää huomattavan osan vedestä, tässä mielessä kaikki toimet vedentarpeen vähentämiseksi ovat periaatteessa tervetulleita.
In this connection, farming accounts for a major percentage of water use, and all attempts to promote a reduction in water requirements are, in principle, welcome.
On kuitenkin tarpeen pitää mielessä toteutettujen toimenpiteiden seuraukset ja ottaa huomioon, että toimista voi olla eri tapauksissa erilaisia seurauksia.
However, due account needs to be taken of the impact of any such measures, which can have different effects in different circumstances.
Millä perustein komissio myöntää luvan kanavointihankkeille?
On what criteria does the Commission base authorisation for irrigation channel projects?
Missä määrin vaikuttavat ekologiset seikat? —
To what extent are such decisions influenced by environmental considerations? —
Mitä aloitteita ja hankkeita komissio on tukenut vähentääkseen maatalouden vedenkulutusta?
What measures and projects has the Commission promoted with a view to reducing water use in farming?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2381/07
WRITTEN QUESTION E-2381/07
Aihe: Kansainvälinen kauppa ja ympäristö
Subject: International trade and the environment
Voidaanko perustellusti olettaa, että kyseisenlainen sopimus saataisiin aikaan Dohan neuvottelukierroksen puitteissa erityisesti, kun otetaan huomioon neuvottelukumppaneiden merkittävät näkemyserot ”ympäristöystävällisten hyödykkeiden ja palvelujen” määrittelystä?
Can such an agreement actually be expected in the context of the Doha Round, particularly given the significant differences of opinion among the negotiating partners concerning the definition of ‘environmental goods and services’?
Käsitteleekö komissio samalla mahdollisuutta, että se määräisi ”vihreän veron” tuontituotteille, jotka ovat peräisin sellaisista valtioista, joita Kioton sopimus ei sido, kompensoidakseen EU:n yritysten kilpailukyvyn kannalta epäsuotuisaa asemaa, kuten komission jäsen Verheugen on esittänyt?
Is the Commission also considering the possibility of imposing a ‘green tax’ on imports from countries not bound by the Kyoto Protocol in order to offset the competitive disadvantage of European companies, as proposed by Commissioner Verheugen?
Millaisina komissio näkee niiden neuvottelujen tulevaisuudennäkymät, jotka koskevat sitovampien sääntöjen luomista kaupan alalle ja investointeihin energia-alalla toisaalta monenkeskisellä tasolla ja toisaalta energian tuottaja‑ ja kauttakulkumaiden kanssa solmittavien taloudellisten sopimusten ja kauppasopimusten puitteissa?
What prospects does the Commission see for negotiating more binding rules on trade and investment in the energy sector at a multilateral level and in the context of economic and trade agreements with energy-producing and energy-transit countries?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2382/07
WRITTEN QUESTION E-2382/07
Aihe: Valitsevatko Euroopan unionin työntekijät mieluummin ”turvatun työttömyyden” kuin pysyvän työsuhteen?
Subject: Do European workers prefer ‘protected unemployment’ to a stable job?
Työelämän ulkopuolella olevien prosenttiosuus EU:ssa ja mielipide aiheesta
What is the percentage of jobless Europeans and what is their view on this matter?
Komission eri teksteissään (katso esimerkiksi Vihreä kirja työlainsäädännön uudenaikaistamisesta) esittämän näkemyksen mukaan EU:ssa on työntekijöitä, jotka valitsevat mieluummin ”turvatun työttömyyskauden” kuin ”turvatun työpaikan”.
According to the view expressed by the Commission in various documents (see, for example, the Green Paper on the modernisation of labour law), there are European workers who prefer a period of ‘protected unemployment’ to a ‘protected job’.
Lisäksi väitetään, että monet työntekijät valitsevat mieluummin osa-aikatyön, jossa tulot ovat matalammat, kuin kahdeksan tunnin täyspäivätyön, jossa tulot ovat suuremmat ja vakaammat.
Furthermore, it is claimed that there are a considerable number of workers who prefer part-time employment with a reduced income to 8 hours of full-time work with higher and more stable remuneration.
Lukuun ottamatta edellä mainittuja yleisluontoisia tietoja komissio ei mainitse lainkaan työelämän ulkopuolella olevia (sellaisia, jotka ovat luopuneet työnhausta pettymyksen seurauksena) eikä tietenkään heidän mielipidettään asiasta.
However, apart from these general points, the Commission makes no reference to the unemployed (who have abandoned the search for work owing to disappointment), or, of course, their views on this subject.
Tästä näkökulmasta katsottuna kysyn komissiolta, mistä komission hallussa olevista tiedoista käy ilmi niiden työntekijöiden prosenttiosuus, joilla on pysyvä työpaikka ja jotka valitsisivat mieluummin ”turvatun työttömyyden” Euroopan unionin 27 jäsenvaltiossa?
What data has the Commission used to determine the percentage of workers who are in stable employment and would prefer ‘protected unemployment’ in the 27 Member States of the Union?
Mitkä ovat syyt, joiden vuoksi jotkut työntekijät valitsevat mieluummin osa-aikatyön kuin pysyvän työn ja mikä on heidän taloudellinen asemansa?
What are the reasons why some workers prefer part-time employment to stable employment and what is their level of income?
Mikä on työelämän ulkopuolella olevien prosenttiosuus koko Euroopan unionin alueella?
Finally, what is the rate of unemployment in the EU as a whole?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2383/07
WRITTEN QUESTION E-2383/07
Aihe: Kreikan väestöongelma
Subject: The demographic problem in Greece
Äskettäin julkaistujen Eurobarometrin ja Eurostatin tietojen mukaan väestöongelma, joka johtuu väestön ikääntymisestä uhkaa kaikkia Euroopan unionin valtioita.
According to recent data published by Eurobarometer and Eurostat, the demographic threat posed by the ageing of the population is hanging over all European countries.
Varsinkin Kreikan tulevaisuuden kannalta tiedot ovat erittäin huolestuttavia.
In Greece in particular, the figures are particularly alarming for its future.
Synnytyksien lukumäärän huikea nousu viime vuonna Ranskassa perhepoliittisten sosiaalitukien kasvattamisen, naisten työnteon suojelun ja äitiyden tukemisen jne. seurauksena osoittavat, että väestöongelma ei ole ylitsepääsemätön, vaikka se siltä usein näyttää, vaan siihen voidaan löytää ratkaisu.
The spectacular increase in births last year in France after the increase in related social welfare expenditure, the protection of women's jobs, maternity benefit, etc., shows that the demographic problem is not an inevitability, as it is often presented, but a situation which can be remedied.
Voiko komissio yllä mainittujen seikkojen valossa kertoa, tietääkö se, onko Kreikan hallitus ryhtynyt toimiin perheiden taloudellisen tukemisen sekä äitiyden ja naisten työssäkäynnin suojelemisen ym. puitteissa tärkeimpänä päämääränään syntyvyyden lisääminen ja jos on, niin millaisiin?
In the light of the above, does the Commission know what measures the Greek Government has taken, insofar as it has, to support family income, protect maternity benefit and women's jobs, etc., primarily in order to promote the birth rate?
Missä määrin Kreikan hallitus on toteuttanut suunnitelmiaan, jotka koskevat maahanmuuttajien integroimista yhteiskuntaan ja työmarkkinoille?
To what extent have its plans to integrate immigrants into society and the labour market been implemented?
Kuinka paljon julkisia varoja kyseisen politiikan toteutukseen on tarkoitus käyttää, ja mikä kansallinen hallintoelin on vastuussa väestöongelman seurannasta ja arvioinnista?
What is the level of public expenditure provided for the implementation of that policy and which national body has been tasked with monitoring and assessing the demographic problem?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2384/07
WRITTEN QUESTION E-2384/07
Aihe: Turvalliset pysäköintipaikat
Subject: Safe car parks
Onko komissio valmis asettamaan jäsenvaltioille seuraavan velvoitteen:
Will the Commission impose the following requirement on Member States?
”Jäsenvaltioiden myöntäessä huoltoaseman pitämistä Euroopan laajuisten verkkojen läheisyydessä koskevan toimiluvan niiden on määrättävä, että toimiluvan haltijan on varmistettava turvallisten pysäköintipaikkojen riittävä määrä”.
‘When granting concessions to petrol stations close to the trans-European networks, Member States should require operators to provide adequate safe car-parking facilities.’
Jos komissio vastaa myöntävästi, milloin se kaavailee antavansa tähän tähtäävän ehdotuksen?
If so, when will the Commission submit a proposal for this purpose?
Jos komissio vastaa kieltävästi, miksi se ei ole valmis asettamaan velvoitetta ja miten se aikoo siinä tapauksessa pukea turvallisia pysäköintipaikkoja koskevan kysymyksen rakenteelliseen muotoon?
If not, why not and what measures will the Commission take, on a permanent basis, with regard to safe car parks?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2385/07
WRITTEN QUESTION E-2385/07
Aihe: Amsterdamin ja Berliinin välisen suoran rautatieyhteyden keskeytyminen tunnelin rakentamisessa tehtyjen virheiden, puutteellisen tiedotuksen ja ylläpitoon liittyvien epäselvyyksien johdosta
Subject: Interruption of direct rail service between Amsterdam and Berlin due to mistakes in building a tunnel; lack of information and confusion about continuation of service
Onko komissio tietoinen siitä, että keskeisin ja suorin rautatieyhteys Amsterdamin ja Berliinin välillä kulkee Alankomaiden Almelon kautta ja että kyseisessä kaupungissa on käynnissä rakennushanke kaksisuuntaisen maanalaisen ratayhteyden rakentamiseksi Almelon ja Almelo de Riet ‑asemien välille ja että Almelossa on vanha maan päällä kulkeva reitti 24. maaliskuuta 2007 korvattu väliaikaisella, tunnelityömaan vieressä kulkevalla yksiraiteisella radalla, mutta että kyseinen korvaava rata oli käyttökelvoton urakoitsija Grontmijn teknisten turvajärjestelmien osalta tekemien virheiden vuoksi ja sitä ei voitu korvata useaan viikkoon odotellessa uutta suunnitelmaa insinööritoimisto Movaresilta, minkä johdosta kotimaan Intercity-yhteyksien Enscheden kaupunkiin keskeytymisen ohella myös Amsterdamin ja Berliinin välillä neljä kertaa vuorokaudessa kulkevat rajat ylittävät junat jäivät pois liikenteestä?
Is the Commission aware that the most central and direct railway line from Amsterdam to Berlin passes through the Dutch town of Almelo, where building work is in progress on an underground twin-track line between the stations of Almelo and Almelo de Riet, and that on 24 March 2007 the old surface track there was replaced with a temporary single-track line beside the tunnel construction site, but that this replacement line was unusable because technical safety mistakes were made by the designer, Grontmij, and that in subsequent weeks it was not possible to replace the replacement line without a new design from the engineers Movares, with the result that not only domestic intercity services to Enschede were halted, but so were the international services which would normally have run four times a day from Amsterdam to Berlin and back?
Onko komissio tietoinen matkustajien valituksista, jotka koskevat sitä, että Saksassa ei kerrottu tästä Almelon ongelmasta ja siitä, että rajat ylittävän liikenteen oli käytettävä aikaavievää Duisburgin ja Arnhemin kautta kulkevaa kiertotietä?
Is the Commission aware of complaints from passengers about the fact that inside Germany no accessible information was provided about this break in the line at Almelo and about the need for international passengers to make a time-consuming detour via Duisburg and Arnhem?
Onko komissio tietoinen jo pitkään itäneistä suunnitelmista, joiden mukaan junaliikenne tämän vanhan Amsterdamin ja Berliinin välisen pääradan, jolla kummassakin maassa kulkee paljon kansallisen liikenteen pitkän matkan junia (IC ja ICE), lyhyellä ja pienempien matkustajamäärien käyttämällä rajan ylittävällä osuudella Oldenzaalin ja Bad Bentheimin välillä (matka-aika alle 15 minuuttia) lakkautetaan ja lopetetaan siten kyseinen rautatieyhteys näiden kahden maan välillä, jolloin rajat ylittävä pitkän matkan junaliikenne Alankomaista Berliiniin, Puolaan ja Tšekin tasavaltaan tai Hampuriin ja Skandinaviaan (Osnabrückin risteysaseman kautta) siirretään kokonaan kiertotielle, jolloin junia on vaihdettava paljon etelämpänä sijaitsevassa Duisburgissa?
Is the Commission aware of the idea which has been mooted for some time that on this old main line between Amsterdam and Berlin, on which there are frequent long-distance domestic services (IC, ICE) in both countries, the short cross-border section between Oldenzaal and Bad Bentheim (journey time: less than 15 minutes), which is used by fewer passengers, should no longer be served by train, thus terminating this rail service between the two countries, so that long-distance international traffic from the Netherlands to Berlin, Poland and the Czech Republic or to Hamburg and Scandinavia (via the interchange station at Osnabrück) would be completely diverted to a circuitous alternative route involving a change of train much further south, in Duisburg?
Onko komissio kuullut Saksan junamatkustajien yhdistyksen ”Pro Bahnin” esittämän oletuksen, jonka mukaan kyseisen yhteyden laiminlyöntiä vauhdittaa se, että Saksassa kukaan ei enää tunne olevansa vastuussa IC-junista eivätkä osavaltiotkaan ole kiinnostuneita yhteydestä, koska se kulkee vuorotellen Ala-Saksin ja Nordrhein-Westfalenin osavaltion kautta?
Is the Commission aware of the assumption by the German rail users' association Pro Bahn that the neglect of this route is partly due to the fact that in Germany nobody any longer feels responsible for IC trains, while the federal states are likewise not interested in this route because it passes through Lower Saxony and North Rhine-Westphalia alternately?
Tyytyykö komissio siihen, että tämä rajat ylittävän pitkän matkan junaliikenteen kannalta tärkeä yhteys saattaa kadota?
Does the Commission intend to acquiesce in the possible disappearance of this route, which plays an important part in international long-distance services?
Miten komissio tukee yhteyden säilymistä pitkällä aikavälillä?
What will the Commission do to help keep it in existence for the foreseeable future?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2386/07
WRITTEN QUESTION E-2386/07
Aihe: EU:n yrityksille markkinoiden jakamista ja keskinäistä hinnoittelua koskevien alakohtaisten sopimusten tekemisestä määräämien sakkojen tehokkuus
Subject: Effectiveness of fines imposed on companies by the EU on account of agreements entered into within a sector on market share and prices
Onko komissio pannut merkille, että kun se puuttuu kouriintuntuvasti kiellettyihin saman teollisuusalan yritysten välisiin sopimuksiin markkinoiden jakamisesta ja muihin yrityksiin ja kuluttajiin sovellettavasta hinnoittelusta, siihen reagoidaan vaihtelevasti, ja että silloin eivät ainoastaan rangaistuksen saaneet yritykset protestoi kyseisen kohtelun johdosta, vaan niin tekevät myös muut tahot, jotka kyseenalaistavat toimenpiteiden tarkoituksenmukaisuuden hintojen alentamisen ja monopolien torjumisen kannalta katsoen?
Is the Commission aware that its forceful action against prohibited agreements between companies within a sector on market share and on prices charged to other companies or consumers has been prompting different reactions, and that it is not only companies facing fines that are complaining about this approach, but also others, who are calling into question its effectiveness in terms of reducing prices and preventing monopolies?
Voiko komissio kuvitella, että mikäli sopimukset on tehty erittäin suuren markkinaosuuden omaavan yrityksen ja eräiden muiden, pienempiä markkinaosuuksia edustavien yritysten välillä, ne voivat edistää etenkin pienempien yritysten selviytymismahdollisuuksia sekä eri vaihtoehtojen säilymistä ja niillä voidaan jarruttaa vahvimman yrityksen aseman muuttumista monopoliksi ja kaikkien muiden yritysten näännyttämistä kilpailun avulla sekä samalla palvella jossain määrin kuluttajien etuja?
Does the Commission think it is possible that, where agreements are entered into between a company with a very large market share and a number of companies with smaller market shares, such agreements could above all help smaller companies to survive and help maintain diversity, preventing the strongest company from forming a monopoly and all other companies from being destroyed by the competition, and to a certain extent promoting the interests of consumers?
Pitääkö komissio mahdollisena, että yrityksille määrätyt sakot eivät johda toivottuun tulokseen, eli voittojen pienenemiseen, vaan siihen, että ne lopulta siirretään yritysten asiakkaiden maksettaviksi – asiakkaiden, jotka maksettuaan ensin vuosien ajan salaisten sopimusten johdosta enemmän kuin voisi olettaa niiden joutuvan maksamaan, mikäli hinnat perustuisivat ankaraan kilpailuun, on nyt maksettava entistäkin enemmän?
Does the Commission think it is possible that fines imposed on companies may not lead to the intended reduction in profits, but may ultimately be passed on to customers, who, after having for many years already been paying more — because of secret agreements — than they might have expected to pay under conditions of tough competition, will in future be required to pay even more than before?
Muodostavatko sakot, joita kerätään vuosittain 100 miljoonaa euroa tai enemmän, pysyvän rahoituslähteen EU:lle?
Does the EUR 100 million or more collected every year in fines represent a steady source of funding for the EU?
Ottaako komissio kyseisiä sakkoja määrätessään myös huomioon niiden ennalta-arvaamattomat vaikutukset?
When imposing such fines, does the Commission also take into account their unintended effects?
Lähde: Alankomaiden päivälehti ”De Volkskrant” 19. huhtikuuta 2007.
Source: Netherlands newspaper De Volkskrant , 19 April 2007.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2387/07
WRITTEN QUESTION E-2387/07
Aihe: Ruotsin apteekkimonopoli
Subject: Swedish pharmacy monopoly
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi 31. toukokuuta 2005 asiassa C‑438/02 (Krister Hanner) antamassaan tuomiossa, että lääkkeiden vähittäismyyntimonopoli Ruotsissa on yhteisön oikeuden vastainen.
In its judgment of 31 May 2005 in Case C‑438/02 against Krister Hanner, the Court of Justice ruled that the Swedish retail sales monopoly of medicinal preparations is contrary to Community law.
Ruotsin hallitus päätti tämän tuomion johdosta joulukuussa 2006 muuttaa apteekkimarkkinoita koskevia sääntöjä.
In response to that judgment, the Swedish Government decided in December 2006 to restructure the pharmacy market.
Apteekkimonopoli poistetaan vuodesta 2009 lähtien, minkä jälkeen on mahdollista ostaa sekä reseptilääkkeitä että reseptittä saatavia lääkkeitä kilpailevista myyntipisteistä.
The pharmacy monopoly is to be abolished as of 2009 and it will be possible to purchase both non-prescription and prescription medicines at competing retail outlets.
Apoteket AB ‑yhtiö on nyt aloittanut yhteistyön yhdysvaltalaisen reseptienkäsittely-yrityksen Medcon kanssa perustaakseen Ruotsiin mahdollisimman pian niin kutsutun reseptitehtaan.
Apoteket AB has now launched a collaborative venture with the prescription management company, Medco, in the USA to set up a ‘prescription factory’ in Sweden as quickly as possible.
Tehdas takaisi Apoteket-yhtiölle ehdottoman määräävän aseman tulevilla lääkemarkkinoilla, joilta monopoli on poistettu.
Such a facility would give Apoteket AB a totally dominant position on a future deregulated pharmaceuticals market.
Yleiseen tietoisuuteen tulleista sisäisistä luottamuksellisista asiakirjoista käy ilmi, että Apoteket AB ‑yhtiön suunnitelmat etenevät joutuisasti ja että reseptitehdas voi toimia täystehoisesti vuodesta 2009 lähtien, ”uuteen kilpailutilanteeseen” vastaamiseksi.
Internal confidential documents which have entered the public domain show that Apoteket AB's plans are progressing swiftly so that a prescription factory can operate at full capacity by 2009 to contend with the ‘new competitive conditions’.
Onko komission mielestä unionin lainsäädännön mukaista, että Apoteket AB hyödyntää monopoliasemaansa sellaisen yhteistyön aloittamiseksi, joka kiistatta tulee rajoittamaan kilpailua monopolista luovuttaessa?
Does the Commission consider that it is consistent with Union legislation for Apoteket AB to exploit its monopoly position to launch cooperative ventures which will undoubtedly restrict competition once the monopoly is abandoned?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2388/07
WRITTEN QUESTION E-2388/07
Aihe: Komission päätös 13. helmikuuta 2007 Sveitsin kantonien verosäännöksistä
Subject: Commission decision of 13 February 2007 on the tax regimes of the Swiss cantons
Komissio toteaa 13. helmikuuta 2007 tekemässään päätöksessä, että Sveitsin kantonien verosäännökset eivät ole yhteensopivia vuoden 1972 vapaakauppasopimuksen valtiontukimääräysten kanssa ja aiheuttavat kilpailun vääristymiä Sveitsin ja Euroopan unionin välisessä tavaraliikenteessä.
In its decision of 13 February 2007, the Commission states that the tax regimes of the Swiss cantons are incompatible with the provisions on state aid set out in the free trade agreement of 1972 and are creating distortions of competition in the trade in goods between Switzerland and the European Union.
Lisäksi komissio uhkaa ehdottaa neuvostolle suojatoimenpiteitä, ellei Sveitsi muuta tai kumoa näitä kantoniensa verosäännöksiä.
The Commission also threatens to propose safeguard measures to the Council if Switzerland fails to amend or lift these cantonal tax rules.
Päätös on aiheuttanut Sveitsissä poliittista ja julkista protestointia komission suuntaan.
This decision has led to political and media protests against the Commission in Switzerland.
Puolueet, kansanedustajat ja tiedotusvälineet arvostelevat yksimielisesti kyseistä päätöstä, jota ne pitävät perusteettomana ja siksi epäoikeudenmukaisena.
Political parties, parliamentarians and the public are unanimous in criticising the decision, which they consider unjustified and therefore unfair.