natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sen jälkeen Kiina on palkinnut Kambodžan yhteistyöhalusta allekirjoittamalla sopimuksen, jolla myönnetään 1,2 miljoonan dollarin tuki Kambodžalle.
Since then, as usual, China has rewarded Cambodia for its collaborative stance by signing an agreement to provide USD 1.2 billion in aid to Cambodia.
Kambodžan hallitus palautti uiguurit Kiinaan, vaikka se tiesi viranomaisten vainoavan heitä julmasti, ja siten se rikkoi vuonna 1951 tehtyä YK:n pakolaisten oikeusasemaa koskevaa yleissopimusta ja vuonna 1967 tehtyä pakolaisten oikeusasemaa koskevaa pöytäkirjaa, joiden sopimuspuoli Kiina on.
Phnom Penh returned these Uyghurs to China knowing that they would encounter harsh persecution from the State, violating the 1951 UN Convention relating to the Status of Refugees and the 1967 Protocol to the Refugee Convention, to which China is a party.
Yksi joukon uiguureista oli paennut Kambodžaan maan hallituksen myöntämällä, voimassa olevalla viisumilla juuri ennen vuoden 2009 heinäkuuta.
One of the Uyghurs in the group had fled to Cambodia shortly before July 2009 with a valid visa issued by the Cambodian government.
Heinäkuun tapahtumien jälkeen paenneiden 19 uiguurin joukossa oli uiguureja, jotka olivat nähneet Kiinan turvallisuusjoukkojen pidättävän ja käyttävän raakaa ja kuolettavaa voimaa mielenosoittajia vastaan uiguurien rauhanomaisten mielenosoitusten aikana Ürümqissa.
Among the 19 Uyghurs who fled after the July 2009 incidents were Uyghurs who had witnessed Chinese security forces arresting and using brutal and lethal force against demonstrators during the peaceful Uyghur protests in July 2009 in Urumqi.
Pari palautettujen ryhmään kuulunutta uiguuria antoi silminnäkijälausunnot ollessaan Kambodžassa.
A couple of the Uyghurs in the group of returnees gave eyewitness accounts during their time in Cambodia.
Kaikki 20 uiguuria anoivat UNHCR:ltä suojelua vieraassa maassa.
All of the 20 Uyghurs applied to the UNHCR for protection in a foreign country.
Euroopan unionin on vaadittava Kiinan hallitusta paljastamaan 20:n Kambodžasta Kiinaan karkotetun uiguurin olinpaikka.
The European Union must urge Beijing to disclose the whereabouts of the 20 Uyghurs deported from Cambodia to China.
Tietääkö komissio kyseiset tapaukset ja ihmisoikeusloukkaukset?
Is the Commission aware of these cases and human rights violations?
Mitä konkreettisia vastalauseita se on esittänyt Kiinan ja Kambodžan epädemokraattisille hallituksille?
What concrete representations has it made to the Chinese and Cambodian non-democratic governments?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011257/2010
Question for written answer E-011257/2010
Aihe: Siirtogeenisten kasvien havaitseminen ja jäljitettävyys EU:n alueella
Subject: Detection and traceability of genetically modified crops in Europe
Toukokuun 28. päivänä 2010 Euroopan komissio vastasi kirjalliseen kysymykseen P‑2852/10, joka koski siirtogeenisten kasvien havaitsemista ja jäljitettävyyttä EU:n alueella seuraavien säädösten mukaan: direktiivi 2001/18/EY sekä asetukset (EY) N:o 1829/2003 ja (EY) N:o 641/2004.
On 28 May 2010, the Commission gave its answer to Question P‑2852/10 on the detection and traceability of genetically modified crops in Europe with reference to the following legislation: Directive 2001/18/EC, Regulation (EC) No 1829/2003, and Regulation (EC) No 641/2004.
Alkuperäinen kysymys koski sitä, pystyikö komissio vahvistamaan, että kaikki Euroopan unionin alueella myyntiluvan saaneet siirtogeeniset kasvit voidaan havaita ja jäljittää erityisellä ja yksiselitteisellä tavalla kaikissa kasvimateriaalin käyttövaiheissa, joissa siirtogeeniset ominaisuudet on voitava havaita ja jäljittää.
The initial question concerned the Commission’s ability to guarantee that all genetically modified (GM) crops authorised within the EU can be detected and traced in a specific, unambiguous manner at each stage of plant usage that requires the GM trait or traits to be detectable and traceable.
Komissiolta kysyttiin myös, pystyykö se vahvistamaan, että vetoomusten esittäjien ilmoittamien menetelmien avulla, jotka yhteinen tutkimuskeskus on vahvistanut ennen myyntiluvan myöntämistä, ja DNA:han perustuvien analyysien avulla ENGL:n suositusten mukaisesti siirtogeeniset kasvit, jotka sisältävät useita muunnostapahtumia (niin sanotut pinottuja geenejä sisältävät siirtogeeniset kasvit), voidaan erotella sellaisten siirtogeenisten kasvien joukosta, jotka sisältävät kukin vain yhden muunnostapahtuman, jos tällaiseen sekoitukseen sisältyy yksinomaan samoja muunnostapahtumia kuin pinottuja geenejä sisältävissä siirtogeenisissä kasveissa.
The Commission was also questioned on whether it could guarantee that the methods put forward by the notifiers and validated by the Joint Research Centre before authorisation, and the analysis protocols carried out with DNA as the unit of measurement in accordance with ENGL recommendations, actually allow for a distinction to be made between a GM crop containing several modifications (a stacked crop) and a mix of GM crops each containing only one of the modifications present in the stacked GM crop.
Rajoittaessaan vastauksensa koskemaan siementen tai jyvien muodossa olevia siirtogeenisiä kasveja komissio ei vastannut kysymykseen, pystyykö se erottamaan siirtogeeniset kasvit, jotka sisältävät useita muunnostapahtumia (niin sanotut pinottuja geenejä sisältävät siirtogeeniset kasvit), sellaisten siirtogeenisten kasvien joukosta, jotka sisältävät kukin vain yhden muunnostapahtuman, jos tällaiseen sekoitukseen sisältyy yksinomaan samoja muunnostapahtumia kuin pinottuja geenejä sisältävissä siirtogeenisissä kasveissa, riippumatta siitä, missä muodossa nämä kasvit esiintyvät Euroopan alueella.
In restricting its answer purely to GM crops as single seed or grain lots, the Commission did not answer the question posed concerning its ability to make a distinction between a GM crop containing several modifications (a stacked crop) and a mix of GM crops each containing only one modification, with this mixture containing solely the same modifications as those in the stacked GM crop, irrespective of the form in which these crops are present within Europe.
Kun lähtökohtana on vastaus kirjalliseen kysymykseen P-2852/10 FR ja yllä mainitut seikat ja kun otetaan huomioon EU:n säädökset, joihin on viitattu, komissiota pyydetään vastaamaan seuraavaan kysymykseen: —
Taking answer P‑2852/10 and the conditions set out above as a starting point, and with reference to the EU legislation cited: —
Voiko komissio selittää, miten samojen, vetoomusten esittäjien ilmoittamien menetelmien avulla, jotka yhteinen tutkimuskeskus on vahvistanut, useita muunnostapahtumia sisältävät siirtogeeniset kasvit (niin sanotut pinottuja geenejä sisältävät siirtogeeniset kasvit), voidaan erotella sellaisten siirtogeenisten kasvien joukosta, jotka sisältävät kukin vain yhden muunnostapahtuman tai jopa useita muunnostapahtumia (pinottuja geenejä sisältävät siirtogeeniset kasvit), riippumatta siitä, missä muodossa nämä siirtogeeniset kasvit esiintyvät Euroopan alueella?
Could the Commission explain how the identical methods put forward by the notifiers and validated by the Joint Research Centre allow for a distinction to be made between a GM crop containing several modifications (a stacked crop) and a mix of GM crops each containing only one modification or even several modifications (a mix of stacked GM crops), irrespective of the form in which these GM crops are present within Europe?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011258/2010
Question for written answer E-011258/2010
José Bové (Verts/ALE) ja Carl Schlyter (Verts/ALE)
José Bové (Verts/ALE) and Carl Schlyter (Verts/ALE)
Aihe: Muuntogeenisen Amflora-perunan (EH92–527–1) havaitsemismenetelmät ja jäljitettävyys
Subject: Method of detecting and tracing the genetically modified potato Amflora (EH92-527-1)
Komissio salli 2. maaliskuuta 2010 saksalaisen BASF-yrityksen kehittämän muuntogeenisen Amflora-perunan (EH92–527–1) viljelyn Euroopan alueella.
On 2 March 2010, the Commission authorised cultivation within the EU of the genetically modified (GM) potato Amflora (EH92‑527‑1), developed by the German company BASF.
Lupa perustui erityisesti yhteisen tutkimuskeskuksen 14. syyskuuta 2006 antamaan raporttiin, joka koski yrityksen esittämän havaitsemismenetelmän validointia.
Authorisation was granted largely on the basis of the Joint Research Centre report of 14 September 2006 concerning validation of the detection method furnished by the company.
Bioteknologian korkean neuvoston Ranskan bioteknologian korkean neuvoston tehtävänä on ”selittää hallitukselle kaikki geneettisesti muokattuja organismeja tai muuta bioteknologiaa koskevat kysymykset sekä antaa lausuntoja geneettisesti muokattujen organismien käytöstä suljetuissa oloissa tai tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristölle tai kansanterveydelle mahdollisesti aiheutuvien riskien arvioinnista sekä alueen biologisesta valvonnasta” (Ranskan hallituksen GMO-sivustojen mukaan). ranskalaiset asiantuntijat katsoivat 28. heinäkuuta 2010 antamassaan lausunnossa BASF:n esittämien tätä perunaa koskevien havaitsemis- ja jäljitysmenetelmien osalta, että ”vetoomuksen esittäjän ehdottama viitejärjestelmä, suhteellinen kvantifioiminen, ei ole luotettava.
In their opinion of 28 July 2010, French experts meeting in the Haut Conseil des Biotechnologies In France, the ‘Haut Conseil des biotechnologies’ is tasked (according to the website ogm.gouv.fr) with shedding light for the government on all matters concerning genetically modified organisms (GMOs) or any other biotechnology and with delivering opinions on the assessment of the risks to the environment and public health that contained use or the deliberate release of GMOs may present, and on regional biological monitoring surveillance. considered that, as regards the detection and traceability method BASF has furnished for this potato, ‘in terms of relative quantification, the reference system proposed by the notifier is not reliable.
Järjestelmään, joka perustuu UGPase-geeniin, liittyy ristiinreagoinnin vaara muiden koisokasvien sekvenssien kanssa”.
The system based on the UDP-glucose pyrophosphorylase gene presents risks of a cross-reaction with other solanaceous sequences’.
Toisin sanoen BASF:n esittämä viitegeeni ei liity yksinomaan perunaan.
In other words, the reference gene provided by BASF is not specific to the potato.
ISO 24276- ja 21270-standardeissa sekä Euroopan GMO-laboratorioiden verkoston (European Network of GMO laboratories, ENGL) ENGL –”Definition of Minimum Performance Requirements for Analytical Methods of GMO Testing European Network of GMO Laboratories”,http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/doc/Min_Perf_Requirements_Analytical_methods.pdf. laatimissa vähimmäissuorituskriteereissä kuitenkin esitetään, että valitun viitegeenin on oltava tietylle lajille erityinen, esiinnyttävä vain yhdessä tai harvassa genomissa, sillä on oltava lajikkeesta toiseen säilyvä sekvenssi eikä siihen saa kohdistua mutaatiota Lainaus YTK:n asiakirjasta: ”For detection of specific GM events, the target sequence shall be event specific.
Yet ISO 24276, ISO 21270 and the minimum performance criteria laid down by the European Network of GMO laboratories (ENGL) ENGL — ‘Definition of Minimum Performance Requirements for Analytical Methods of GMO Testing, European Network of GMO Laboratories’, http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/doc/Min_Perf_Requirements_Analytical_methods.pdf all establish that the reference gene chosen must be specific to a single species, be present in only one or very few copies within the genome, have a sequence that does not change from one variety to the other and must not be subject to mutation Quotation from JRC document: ‘For detection of specific GM events, the target sequence shall be event specific.
Pyydämme näin ollen komissiota esittämään tieteelliset perustelut sille, miksi se vastoin näitä lainsäädäntöön perustuvia vaatimuksia salli muuntogeenisen Amflora-perunan (EH92–527–1).
We would therefore like to ask the Commission to give us the scientific arguments that have led it to approve the genetically modified potato Amflora (EH92-527-1), despite being at variance with statutory requirements.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011264/2010
Question for written answer E-011264/2010
Aihe: Kuultotokon, välimerentuulenkalan sekä sardiinin pyynti
Subject: Fishing for transparent gobies, sandeels and whitebait
Päätös siitä, mitä merten kalalajeja on lupa pyytää ja millä ehdoin, edellyttää monimutkaista menettelyä, johon osallistuu eri toimijoita, kuten tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea (STECF), komissio ja neuvosto.
Decisions as to whether a given marine species may be fished or not, and under what conditions, are taken on the basis of a complex procedure involving various bodies: the Scientific, Technical and Economic Committee for Fisheries (STECF), the Commission and the Council.
Kuultotokon ja välimerentuulenkalan pyyntiä koskeva päätös on tehtävä helmikuussa 2011 eli pyyntikauden päättyessä.
A decision should be taken on transparent gobies and sandeels in February 2011, i.e. at the same time as the fishing season ends.
Sardiinien tilanne on sitä vastoin mutkikkaampi, sillä komissio on vaatinut perättäisiä selvityksiä sardiinikantojen biologisesta tilasta.
The situation concerning whitebait, however, is more complex, as the Commission has made several requests for additional information in order to evaluate the biological state of resources.
Kun tiedostetaan, että on tarpeen ja tärkeää arvioida perusteellisesti tarvetta lisätä sääntöjä, joiden tavoitteena on varmistaa tiettyjen kalakantojen kestävä hoito, olisi aiheellista, että päätökset tehtäisiin mahdollisimman nopeasti, sillä joissakin tapauksissa, kuten kuultotokon ja välimerentuulenkalan sekä myös sardiinin kohdalla, päätökset tulevat myöhässä pyyntikauteen nähden.
Notwithstanding the need for and importance of in-depth evaluations to determine the scope for tightening up rules, whose purpose is to guarantee the sustainable management of specific stocks, it would be useful for decisions to be taken more quickly, given that some decisions, including those relating to transparent gobies, sandeels and whitebait, will be taken very late as far as the fishing season is concerned.
Mitä neuvosto aikoo tehdä nopeuttaakseen päätöksentekoa, ja miten se aikoo toimia, jotta päätökset eivät vahingoittaisi kalastajia?
What does the Commission intend to do to speed up decision-making?
Neuvosto pyytää kysyjää kiinnittämään huomiota siihen, että neuvosto pääsi poliittiseen yhteisymmärrykseen joulukuussa 2010 komission ehdotuksesta KOM (2010)0658 lopullinen. ja hyväksyi kirjallisella menettelyllä 18. tammikuuta 2011 neuvoston asetuksen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2011.
The Council would draw the Honourable Member’s attention to the fact that, following the political agreement reached by the Council in December 2010 on a proposal by the Commission COM(2010)0658 final. , the Council Regulation fixing the fishing opportunities available for 2011 was adopted by written procedure on 18 January 2011.
Mitä tulee kysyjän mainitsemiin kahteen muuhun kalakantaan sekä kalastuksenhoitoa koskevan päätöksenteon nopeuttamiseen, neuvosto tarkastelee kaikkia ehdotuksia, joita komissio asiassa tekee.
As regards the other two stocks mentioned by the Honourable Member, as well as on possible ways to speed up decision-making in fisheries management, the Council will consider any proposal that is submitted by the Commission in this respect.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011265/2010
Question for written answer E-011265/2010
Aihe: Arviointi torjunta-aineiden myrkkyvaikutuksista mehiläisiin
Subject: Assessment of toxic effects of pesticides on bees
Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto, joka haluaa aivan perustellusti tarkistaa systeemisten aineiden arviointimekanismin, luottaa sen tekemisessä asiantuntijaelimiin, eli Euroopan ja Välimeren kasvinsuojelujärjestöön (EPPO).
Keen, rightly, to review the assessment mechanism for systemic substances, DG Sanco commissioned the European Plant Protection Organisation (EPPO), as a body expert in the field, to carry out this work.
EPPO on myös tietoinen arviointien puutteista ja se on siksi pyytänyt kansainvälistä kasvien ja mehiläisten välisten suhteiden tutkimustoimikuntaa (ICPBR) ehdottamaan uusia arvioinnin suuntaviivoja komissiolle.
As EPPO was also aware of flaws in the assessments, it asked the International Commission for Plant-Bee Relationships (ICPBR) to come up with new assessment guidelines for the Commission.
Yleisesti katsotaankin, ettei ole ollenkaan yllättävää, että heidän työnsä on johtanut päätelmiin, joissa vähätellään pitkäaikaismyrkyllisyyttä: sitä ei aivan yksinkertaisesti oteta huomioon EPPO:n julkaisemissa uusissa suuntaviivoissa.
In the view of some people it is not at all surprising that their conclusions minimise chronic toxicity: chronic toxicity is quite simply not taken into account in the new guidelines published by EPPO.
Tapa, jolla komissio käsittelee tätä asiaa ja siirtää vastuuta yleisestä asiantuntemuksesta, on sangen hämmästyttävä, ja torjunta-aineiden pitkäaikaismyrkyllisyyden arvioinnista kieltäytyminen on erittäin hämmentävää, sillä on ilmiselvää, että elävät organismit altistuvat pitkäaikaisesti torjunta-aineille.
The way in which the Commission is handling this subject and has delegated the public expertise is rather surprising, and the refusal to assess the chronic toxicity of pesticides is perplexing, to say the least, as it is an obvious fact that living organisms are chronically exposed to pesticides.
On ehdottoman tärkeää, että torjunta-aineiden ja erityisesti neurotoksisten hyönteismyrkkyjen mehiläisiin kohdistuvien vaikutusten arviointimenettelyn tarkistuksessa käsitellään todellisia vaaroja mehiläisille ja että se perustuu EPPO:n julkaisemia suuntaviivoja uskottavampiin suuntaviivoihin.
It would appear evident that the ongoing review of procedures to assess the effects of pesticides — and more specifically of neurotoxic insecticides — on bees must incorporate the real risks to bees and be based on more credible guidelines that those published by EPPO.
Mitä takeita komissio voi sen osalta antaa?
What guarantees can the Commission give in this respect?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011266/2010
Question for written answer E-011266/2010
Energiatehokkuus on edullisin keino vähentää hiilidioksidipäästöjä ja muita kaasupäästöjä.
Energy efficiency is the cheapest way of reducing emissions of CO 2 and other gases.
Se tarjoaa lukuisia etuja, jotka edistävät talouskasvua ja uusien työpaikkojen luomista sekä maaseudulla että kaupungeissa.
It has many advantages in terms of promoting economic growth and job creation, in both rural and urban areas.
Energian käyttäminen säästeliäästi voi tuoda loppukäyttäjille ja koko taloudelle suurta taloudellista hyötyä ja siihen liittyy myös sosiaalisia etuja, esimerkiksi jopa miljoonan työpaikan luominen vuoteen 2020 mennessä.
Sparing use of energy can be financially very advantageous to final consumers and the economy as a whole, and also confers social benefits, such as the creation of up to 1 million jobs by 2020.
Koska Euroopan unioniin tuotavan energian määrä, joka vuonna 2007 nousi 332 miljardiin euroon, lisääntyy edelleen, voi vuotuinen taloudellinen etu kotitaloutta kohti olla jopa 1 000 euroa, ja kyseinen määrä voitaisiin sijoittaa uudelleen muille talouden aloille.
As the amount of energy imported into the EU — which already cost EUR 332 billion in 2007 — is increasing further, the annual financial advantage per household could be up to EUR 1 000, and this could in turn be invested in other sectors of the economy.
EU voisi näin ollen energiansäästöohjelman onnistuneella täytäntöönpanolla säästää noin 100 miljardia euroa ja vähentää haitallisten aineiden päästöjä melkein 800 miljoonaa tonnia vuodessa.
Thus, by means of successful implementation of its energy saving programmes, the EU could save some EUR 100 billion and reduce emissions of pollutants by nearly 800 million tonnes per annum.
Energiansäästö ja tehokkaan energiankulutuksen politiikka auttaisivat siten energiavarojen vähyyteen liittyvän ongelman ratkaisemisessa.
Thus energy saving and a policy of efficient energy use would help to solve the problem of energy scarcity.
Vaikka on ilmeistä, että energiaa säästämällä syntyy taloudellista hyötyä, edistyvät kaikki hyvät hankkeet ymmärrettävistä syistä kovin hitaasti.
Although this would obviously produce economic benefits, all the good intentions are only very slowly being translated into action, for reasons which remain unclear.
Eikö komissio ole sitä mieltä, että vuotta 2020 koskevien tavoitteiden täytäntöönpanon yhteydestä puuttuva tilivelvollisuus ja sitovuus estävät energiansäästössä edistymisen?
Does not the Commission consider that progress in energy saving is being hampered because the attainment of the 2020 target is not compulsory and is not accompanied by any mandatory accountability?
Mitkä ovat komission mielestä suurimmat ongelmat ja/tai esteet, kun pyritään edistämään taloudellista ja tehokasta energiankulutusta EU:ssa?
What, in the Commission’s view, are the biggest problems and/or obstacles affecting efforts to use energy sparingly and efficiently in the EU?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-011267/2010
Question for written answer E-011267/2010
Aihe: Rakennusten saneeraushankkeiden toteuttaminen
Subject: Implementation of projects to upgrade the energy performance of buildings
Rakennusten osuus energian kokonaiskulutuksesta on tunnetusti noin 40 prosenttia, ja ne aiheuttavat noin 36 prosenttia kasvihuonekaasupäästöistä.
It is well known that buildings are responsible for some 40 % of total energy consumption and some 36 % of greenhouse gas emissions.
Rakennusala on tärkeä osa EU:n taloutta ja sen osuus EU:n bruttokansantuotteesta on noin 12 prosenttia.
The construction industry bulks large in the EU’s economy, contributing around 12 % of the EU’s GDP.
Tällä hetkellä rakennuksia saneerataan vain vähän, eikä vieläkään ole laadittu toimintasuunnitelmia olemassa olevien rakennusten energiankulutuksen vähentämiseksi.
As yet, very few buildings are being upgraded from the point of view of energy performance, and it is still the case that no measures have been formulated to reduce energy consumption in existing buildings.
On erittäin tärkeää uudistaa mahdollisimman monia olemassa olevia rakennuksia perusteellisesti, jotta EU:n vuosiksi 2020 ja 2050 asetetut ilmasto- ja energiatavoitteet voidaan saavuttaa.
It is very important to fundamentally improve as many existing buildings as possible so that the EU climate and energy targets for 2020 and 2050 can be attained.
Sitä paitsi tällä tavoin luodaan runsaasti työpaikkoja ja vaikutetaan taloudelliseen suhdanteeseen ympäristöystävällisesti.
Moreover, this would create many jobs and make an environmentally sound contribution to the state of the economy.
Rakennusten verhouksen, teknisen varustelun ja asennusjärjestelmien osalta on jo tehty energiatehokkuutta koskevia päätöksiä, joita sovelletaan sekä olemassa oleviin että uusiin rakennuksiin ja voidaan siten vaikuttaa merkittävästi energian säästämiseen.
Decisions have already been taken on the energy efficiency of coatings, technical equipment and installations in buildings, which are being implemented both in existing and in new buildings and can contribute substantially to energy saving.
Olemassa olevia rakennuksia ei ole sopeutettu ilmastonmuutokseen: kaikissa valtioissa on rakennuksia, joita kesällä ei saa riittävän viileiksi, eikä talvella tarpeeksi lämpimiksi.
Existing buildings are not prepared for climate change: in every country there are buildings which are not cool enough in summer or warm enough in winter.
Onko komissio sitä mieltä, että energiatehokkuutta koskevat päätökset on toteutettava mahdollisimman nopeasti, jotta EU:n vuosiksi 2020 ja 2050 asettamat ilmasto- ja energiatavoitteet voidaan saavuttaa?
Does not the Commission consider that energy efficiency decisions should be implemented as quickly as possible in order to attain the EU’s climate and energy targets for 2020 and 2050?
Mikä on EU:n kanta rakennusten saneeraamiseen ja uudistamiseen jäsenvaltioissa?
What is the EU’s position with regard to the upgrading and improvement of buildings in the Member States?