natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vaikuttaakin siltä, että operaation takana oli pyrkimys eliminoida mahdollinen kilpailija ottaen huomioon, että Siemensin hallinnassa on jo muita vastaavia tuotantolaitoksia.
This arouses the suspicion that the purpose of the transaction was to eliminate a potential competitor, since Siemens already controls other similar production plants.
Onko komission mielestä se, että yritys hankkii itselleen keskenään mahdollisesti kilpailevia tuotantolaitoksia ja sitten sulkee niitä, sisämarkkinasäännösten vastaista?
Does not the Commission consider that for a company to acquire industrial sites that may be potential competitors and subsequently close them down goes against the rules governing the internal market?
Aikooko komissio toteuttaa toimia, jotta NMG:n tapauksesta ei muodostuisi vaarallista ennakkotapausta hallitsevan markkina-aseman väärinkäytöstä Euroopan työmarkkinoilla?
Does the Commission intend to take steps to ensure that the NMG case does not set a dangerous precedent for abuse of a dominant position on the European labour market?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4939/06
WRITTEN QUESTION E-4939/06
Aihe: Hankintamenettelyt EU:n ulkoisen avun yhteydessä – tasapuolisen kohtelun periaate
Subject: Procurement procedures for EU external aid — the principle of equal treatment
Varainhoitoasetuksen 99 artiklan mukaan hankintaviranomainen ja ehdokas tai tarjoaja saavat olla yhteydessä toisiinsa ainoastaan, mikäli avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteet voidaan turvata.
In accordance with Article 99 of the Financial Regulation, contacts between the contracting authority and candidates or tenderers during a procurement procedure are permissible only under certain conditions designed to ensure transparency and equal treatment.
Yhteydenotot eivät saa johtaa sopimusehtojen tai alkuperäisten tarjousehtojen muuttamiseen.
This may not lead to a change in either the conditions of the contract or the original tender.
Varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 148 artiklan 3 kohdassa säädetään lisäksi seuraavaa: ”Tarjousten avaamisen jälkeen hankintaviranomainen voi ottaa yhteyden tarjoajaan, jos tarjousta on selvennettävä tai jos siinä olevia ilmeisiä asiavirheitä on korjattava; yhteydenotto ei kuitenkaan saa johtaa tarjousehtojen muuttamiseen.”
Article 148(3) of the rules for the implementation of the Financial Regulation further states that: ‘If, after tenders have been opened, some clarification is required in connection with a tender, or if obvious clerical errors in the tender must be corrected, the contracting authority may contact the tenderer, although such contact may not lead to any alteration of the terms of the tender.’
Saako arviointikomitea siinä tapauksessa kehottaa tarjoajaa, joka ei ole liittänyt hakemukseen pääasiallisten asiantuntijoidensa ansioluetteloita, toimittaa ne hakemusten jättämisen määräajan umpeuduttua?
Can an evaluation committee ask a tenderer who has omitted to provide the CVs of the intended main experts to supply these CVs later, after the submission deadline has passed?
Onko tämä sallittua siinäkin tapauksessa, että muut tarjoajat ovat jättäneet täydelliset ansioluettelot määräajassa?
Would this also be permissible even if the other tenderers have submitted complete CVs within the deadline?
Saako arviointikomitea siinä tapauksessa antaa tarjoajalle, joka on tarjouksessaan ilmoittanut suorittavansa kaikki työt omia välineitään ja omaa henkilöstöään käyttäen, mahdollisuuden muuttaa tarjoustaan määräajan umpeuduttua ja sisällyttää siihen alihankkijan?
Can an evaluation committee give a tenderer who has declared in his tender that he intends to complete the work using his own equipment and personnel the opportunity to alter his tender and to bring in a subcontractor after the submission deadline has passed?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4940/06
WRITTEN QUESTION E-4940/06
Aihe: Yhteisön kolmannen tukikehyksen tarkistaminen
Subject: Revision of the third CSF
Vastauksena aikaisempaan kysymykseeni (E‑3140/06), joka koski yhteisön kolmannen tukikehyksen mahdollista tarkistamista, komissio totesi seuraavaa: ”Kreikkalaisten viranomaisten kanssa käydään keskusteluja Kreikan kolmannen yhteisön tukikehyksen muuttamisesta sillä tarkoituksella, että Kreikka toimittaisi muutoksia koskevat lopulliset ehdotukset syyskuussa 2006”, jotta muun muassa ”vähennettäisiin sitä vaaraa, että Kreikalle osoitetut määrärahat menetetään kuluvan rahoituskauden päättyessä vuonna 2008”.
In its answer to my previous Question E‑3140/05 concerning a possible revision of the third CSF, the Commission stated that ‘Discussions with the Greek authorities on the modification of the Greek Third Community support framework (CSF) are ongoing, in order for Greece to submit definitive modification proposals in the course of September 2006.’ so as, inter alia , to ‘limit the risk of a loss of funds for Greece at the end of the current funding period in 2008.’
Lisäksi kreikkalaisessa lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan tukikehyksestä poistettavaksi ehdotettujen hankkeiden luettelossa on hankkeita 2 miljardin euron arvosta.
According to reports in the Greek press, the list of projects being proposed for ‘withdrawal’ amounts to a value of EUR 2 billion.
Missä vaiheessa kreikkalaisten viranomaisten kanssa käytävät, yhteisön kolmannen tukikehyksen muuttamista koskevat keskustelut ovat?
What stage has been reached in talks with the Greek authorities on modifying the third CSF?
Mitä määrärahasiirtoja ehdotetaan tehtävän toimintaohjelmien välillä?
What transfers of appropriations have been proposed between operational programmes?
Mitkä ovat ne ohjelmat tai hankkeet, joiden kohdalla ehdotetaan niiden talousarvion pienentämistä tai niille suunnatun yhteisön rahoituksen lakkauttamista?
Which programmes/projects are the subject of proposals to cut their budgets or discontinue their Community funding?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4941/06
WRITTEN QUESTION E-4941/06
Yhteisön kolmannen tukikehyksen viimeisen tarkistamisen aikana ja sillä perusteella, että määrärahojen käyttöönottoaste on ollut alhainen, tietoyhteiskuntaa koskevan toimintaohjelman julkisia kokonaismenoja vähennettiin 140 miljoonalla eurolla.
During the last revision of the third CSF, total public expenditure on the operational programme ‘Information Society’ was reduced by EUR 140 million on grounds of the low take-up rate of funds.
Tästä huolimatta kreikkalaisessa lehdistössä esiintyneiden tietojen ja myös yhteisön kolmannen tukikehyksen yhdeksännen seurantakomitean taulukoiden mukaan kyseisessä toimintaohjelmassa esiintyy edelleen suuria viivästymisiä ja sen määrärahojen käyttöönottoaste on yhä alhainen.
Nevertheless, according to reports in the Greek press and the financial charts produced by the ninth monitoring committee for the third CSF, the operational programme concerned is still well behind schedule and the take-up rate continues to be low.
Tästä syystä pyydän komissiolta vastausta seuraaviin kysymyksiin: Mitkä tietoyhteiskunnan hankkeet on hyväksytty mukaan, mutta niiden kohdalla ei vielä ole allekirjoitettu laillisia sitoumuksia?
Will the Commission, therefore, say which Information Society projects have been incorporated in the programme, in respect of which no legal commitments have yet been signed?
Onko olemassa vaara, että määrärahoja menetetään?
Is there a risk of losing resources?
Kuinka suuri summa saatetaan menettää?
To what amount?
Miten seuraavien tietoyhteiskuntahankkeiden toteuttaminen on tähän mennessä edistynyt (oikeudelliset sitoumukset, määrärahojen käyttöönotto): IASIS, Attikan toinen sosiaaliturvajärjestelmä, Kreikan postilaitoksen ELTAn tietotekniikkajärjestelmän parantaminen, verkkoja koskeva Mikro Syzevxis ‑ohjelma, kansallista maarekisteriä ja lääninhallintoja koskevat hankkeet?
What progress has been made hitherto (legal commitments, take-up rate) in implementing the following Information Society projects — IASIS, the 2nd Attica regional health and welfare system, upgrading the Hellenic Post Office's IT system, small-scale network programme, projects relating to the national land registry and projects relating to prefectural authorities?
Mitkä ovat syyt edellä mainittujen hankkeiden viivästymiseen ja mitä toimia kreikkalaiset viranomaiset ovat velvollisia toteuttamaan niiden toteuttamisen jouduttamiseksi?
Why are the above projects behind schedule and what measures ought the Greek authorities take to speed up their implementation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4942/06
WRITTEN QUESTION E-4942/06
Aihe: Julkisia viranomaisia koskeva poikkeus
Subject: Exemptions for government authorities
Onko komissio saattanut asian tutkimisen päätökseen?
What are its comments on the provisions in question?
Miten se kommentoi kyseistä säädöstä, katsooko se sen olevan sopusoinnussa yhteisön oikeuden ja kansainvälisten sopimusten kanssa?
Does it consider them to be consistent with Community law and international conventions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4943/06
WRITTEN QUESTION E-4943/06
Aihe: Pelagisiin trooleihin kuolevat delfiinit
Subject: Dolphin deaths in pelagic trawls
Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se vaatia valvontajärjestelmien perustamista sen seuraamiseksi, missä määrin Englannin kanaalin ympäristössä käytettävillä pelagisilla trooleilla saadaan sivusaaliina myös delfiinejä ja pyöriäisiä, jotka kuolevat?
Will the Commission state whether it intends to require the establishment of observer schemes to monitor the extent to which pelagic trawls around the English Channel incidentally catch and kill dolphins and porpoises?
Mihin lisätoimiin se aikoo ryhtyä estääkseen delfiinien tappamisen vahingossa?
What further measures does it intend to introduce to curtail the incidental killing of dolphins?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4944/06
WRITTEN QUESTION E-4944/06
Aihe: Oliivinviljelijöille maksettavat tuet
Subject: Subsidies to olive growers
Onko komissiolla mitään todisteita siitä, että oliivinviljelijöille maksettavat tuet edistävät luonnonvaraisia kukkia tuhoavien typpipohjaisten lannoitteiden käyttöä?
Does the Commission possess any evidence that subsidies to olive growers are encouraging the use of nitrogen-based fertilisers which are destroying wild flowers?
Onko esimerkiksi mitään todisteita siitä, että hylättyjä oliivitarhoja olisi otettu uudestaan tuotantoon?
For example, is there evidence of abandoned olive groves being brought back into production?
Entä onko todisteita esimerkiksi Kreikan luonnonvaraisten kukkalajien voimakkaasta vähenemisestä?
And evidence of a serious decline in wild flower species in Greece, for example?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4945/06
WRITTEN QUESTION E-4945/06
Aihe: Maantiekuljetukset ja TIR-järjestelmä
Subject: Road transport — TIR system
Yksityissektori (Kansainvälinen maantiekuljetusliitto (IRU) ja siihen kuuluvat kansalliset järjestöt) on ottanut minuun yhteyttä TIR-järjestelmän toiminnassa esiintyvien puutteiden osalta.
We have been approached by the private sector (International Road Transport Union (IRU) and its national associations) on the subject of problems relating to the operation of the TIR system.
Kuinka komissio selittää tätä tilannetta?
How does the Commission explain this situation?
Mitkä ovat näiden ongelmien seuraukset Euroopan unionin sisämarkkinoilla?
What is the impact of these problems on the European Union’s single market?
Mitä komissio aikoo tehdä tilanteen korjaamiseksi?
What does the Commission intend to do to remedy the situation?
Miksi komissio ei ole antanut tukeaan tullikoodeksin soveltamista koskevien määräysten tarkistamiselle?
Why did the Commission not support a revision of the implementing provisions of the Customs Code?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4947/06
WRITTEN QUESTION E-4947/06
Aihe: Saksalaisen hammaslääkäriliiton eläkejärjestelmä
Subject: Pension scheme of German dentists' association
Euroopan unionissa vallitsevan pääperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiosta toiseen muuttavalla palkansaajalla on oikeus siirtää eläkeoikeutensa muuton yhteydessä.
It is a main principle of the European Union that wage-earners moving between Member States are entitled to transfer pension rights.
Siitä huolimatta olen saanut tietooni, että Schleswig-Holsteinin hammaslääkärien eläkekassa (Versorgungswerk) soveltaa poikkeuksia, jotka merkitsevät sitä, että Saksasta esimerkiksi Tanskaan ennen lakisääteisen eläkeiän saavuttamista muuttava eläkekassan jäsen menettää 40 prosenttia säästetystä summasta ja menettää sen lisäksi myös säästämisen aikana kertyneen korkosumman.
However, I have been informed in a specific case that the pension fund (‘Versorgungswerk’) of the dentists' association in Schleswig-Holstein has a set of statutes which means that an insured person who moves from Germany to e.g. Denmark before retirement age loses both 40 % of the accumulated amount and the interest that has accrued during the contribution period.
Eläkkeen siirto-oikeus koskee vain siirtoa toiseen eläkekassaan, joka on tehnyt siirtoa koskevan sopimuksen Schleswig-Holsteinin hammaslääkäriliiton kanssa.
A right to transfer to another pension fund exists only where the latter enters into a transfer arrangement with the dentists' association in Schleswig-Holstein.
Lopuksi on todettava vielä se, että eläkekassan jäsenyys on pakollinen ja hammaslääkärin ammatin harjoittamisen ennakkoehto.
It should be added that the pension scheme is compulsory and therefore a requirement for practising under the aegis of the dentists' association in question.
Edellä mainittu järjestely näyttäisi olevan ristiriidassa jäsenvaltioiden välisen vapaan liikkuvuuden kanssa.
The scheme as described seems to be a barrier to freedom of movement between Member States.
Voiko komissio ilmoittaa, onko edellä mainittu menettely sopusoinnussa EU:n lainsäädännön kanssa?
Will the Commission advise whether the above scheme is valid within the framework of EU legislation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4948/06
WRITTEN QUESTION E-4948/06
Aihe: Lentokenttien turvatarkastukset
Subject: Security checks at airports
Tanskalaisilla lentokentillä suoritettavan henkilöllisyyden tarkastuksen yhteydessä ei tarkasteta, vastaako hunnutetun matkustajan henkilöllisyys tämän passia tai muuta matkustusasiakirjaa.
During passenger checks at Danish airports no verification is carried out of whether a veiled passenger's identity matches that person's passport or other travel document.
Sama koskee toista passintarkastusta.
The same goes for other passport checks.
Kyse on näin ollen hunnuttamattomien henkilöiden syrjinnästä, huolimatta siitä, että lentoturvallisuuteen nykyisin kohdistuvat uhkatekijät ja laiton maahanmuutto kytkeytyvät erityisen suuressa määrin henkilöihin, joiden kulttuuri sisältää naisten hunnuttamisen.
This means that there is discrimination against unveiled persons, regardless of the fact that the current threats to air safety and illegal immigration are chiefly attributable to people whose culture involves the veiling of women.
Näin ollen on täysin mahdollista, että hunnutetut henkilöt kuljettavat hijabin tai burkan alla mukanaan kiellettyjä määriä räjähtäviä nesteitä, joita ei voida paljastaa metallinilmaisimessa.
It is therefore possible without further ado for veiled persons to carry prohibited quantities of explosive liquids concealed under a hijab or burka which cannot be picked up by a metal detector.
Siinä missä muut lentomatkustajat nyt joutuvat luovuttamaan takkinsa, vyönsä ja usein myös kenkänsä ennen metallinilmaisimen läpi kulkemista, niin samanaikaisesti myönnetään erityisoikeuksia henkilöille, jotka väittävät, että ylimaalliset voimat määräävät heidät kulkemaan hunnutettuina.
While other air passengers are now compelled to take off their jackets, belts and often shoes as well before going through the metal detector, special privileges are thus being enjoyed by persons who claim that celestial powers have ordered them to be veiled.
Tanskalainen päivälehti BT pystyi siten vaikeuksitta lähettämään burkaan naamioituneen tanskalaisen toimittajan lentokoneella Kastrupin lentokentältä Kööpenhaminasta Stanstedin lentokentälle Lontooseen (tapaus käsitelty kyseisessä lehdessä 23. lokakuuta 2006).
The Danish newspaper BT was, for example, able without difficulty to send a Danish journalist disguised in a burka by plane from Kastrup airport to Stansted airport, London (as reported in its issue of 23 October 2006).
Pyydän komissiota ilmoittamaan, onko tämä matkustajien erilainen kohtelu Schengenin sopimuksen ja lentoturvallisuutta koskevien EU-sääntöjen mukaista.
Will the Commission state whether this discrimination against travellers is in conformity with the Schengen Agreement and with EU rules on air safety?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4949/06
WRITTEN QUESTION E-4949/06
Aihe: Uuden sähköä tuottavan ydinvoimalan rakentaminen Bulgariaan
Subject: Construction of a new nuclear plant for electricity production in Bulgaria
Jokin aika sitten ilmoitettiin Bulgarian Beleneen tulevan uuden, sähköä tuottavan ydinvoimalan rakentamisen antamisesta toimeksi venäläiselle Atomstroyexport-yhtiölle, joka tulee tässä tarkoituksessa tekemään yhteistyötä ranskalaisen Arevan ja saksalaisen Siemensin kanssa.
It was recently announced that the contract for the construction of a new nuclear plant for electricity production at Belene in Bulgaria has been awarded to the Russian company Atomstroyexport, which will be working together on the project with the French company Areva and the German company Siemens.
Monet ympäristöjärjestöt ja kansainväliset valtioista riippumattomat järjestöt kuten Greenpeace ovat tuoneet julki hankkeen rakentamisen johdosta syntyneet, ydinturvallisuutta koskevat huolensa ja epäilynsä.
Numerous environmental organisations and NGOs, such as Greenpeace, have already expressed their concerns and misgivings about the nuclear safety aspect of the project.
Onko Euroopan komissio tietoinen siitä, täyttääkö uuden ydinvoimalan rakentamissuunnitelma kaikki eurooppalaiset standardit teknologian, tietotaidon ja ydinturvallisuuden osalta?
Does the Commission know whether the plan for the construction of the new nuclear plant meets all European standards in terms of technology, technical know-how and nuclear safety?
Mitä toimia komissio on jo toteuttanut tai aikoo toteuttaa turvatakseen sen, että hanke on ympäristön ja kansanterveyden suojelua Bulgariassa sekä alueen muissa maissa koskevien eurooppalaisten sääntöjen mukainen?
What measures has the Commission already taken, and what measures will it take, to ensure and guarantee that the project is compatible with European rules on protection of the environment and public health in Bulgaria and other countries in the region?
Missä vaiheessa EU:n päätösten mukainen Kozlodujin ydinvoimalan sulkemisprosessi on, pitäen silmällä Bulgarian liittymistä EU:hun 1. tammikuuta 2007?
What stage has been reached in the process of shutting down the nuclear power plant at Kozloduy, in accordance with EU decisions and with a view to the accession of Bulgaria on 1 January 2007?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4950/06
WRITTEN QUESTION E-4950/06
Aihe: Vaarallisten sairaalajätteiden käsittely
Subject: Management of hazardous hospital waste
Kreetan teknillisen korkeakoulun myrkyllisten ja vaarallisten jätteiden käsittelyä tutkiva laboratorio teki jokin aika sitten tutkimuksen, jossa todettiin merkittäviä puutteita sairaanhoitolaitosten vaarallisten jätteiden käsittelyssä: —
A study carried out recently by the Laboratory for the Management of Toxic and Hazardous Waste at the Technical University of Crete identifies significant shortcomings in the management of hazardous waste from hospitals, namely: —
saastunutta ainesta käsitellään kuin yhdyskuntajätteitä, eikä niitä erotella ja varastoida erikoistiloihin ennen niiden poiskuljettamista, —
contaminated materials are treated as urban waste without being separated and are stored in the same places before being removed, —
vain 39:llä prosentilla sairaanhoitolaitoksista on polttouunit, useimmat niistä kuitenkin tekniikaltaan vanhanaikaisia, eivätkä ne täytä saasteiden vähentämiseksi annettuja välttämättömiä määräyksiä, —
only 39 % of the hospitals have incinerators, most of which use old technology and do not meet the required anti-pollution standards, —
Ano Liosian kaatopaikan erikoispolttouunissa käsitellään päivittäin vain 8 tonnia sairaalajätteitä, vaikka sen kapasiteetti olisi 30 tonnia.
the special incinerator at the Ano Liosia landfill site handles only 8 tonnes of hospital waste per day, whereas it has a capacity of 30 tonnes.
On syytä panna merkille, että komissio itse, vastatessaan aikaisempaan kysymykseeni (E‑2691/06), joka koski vaarallisten jätteiden huollon suunnittelua, totesi seuraavaa: ”Katsoen, ettei Kreikka ollut täyttänyt sille vaarallisten jätteiden käsittelyä koskevan yhteisön lainsäädännön perusteella … kuuluvia velvoitteita, komissio on käynnistänyt rikkomismenettelyn EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan mukaisesti ja, joulukuussa 2005, osoittanut maalle perustellun lausunnon. … Komissio on velvollinen tutkimaan sille ilmoitettavan jätehuoltosuunnitelman sisällön ennen kuin se päättää jatkotoimenpiteistä, joita se toteuttaa edellä mainitun rikkomisen johdosta.”
In its answer to my previous question (E‑2691/06) concerning a management plan for hazardous waste, the Commission itself noted that ‘Considering that Greece had not fulfilled its obligations pursuant to Community legislation on the management of hazardous waste … the Commission initiated the infringement procedure in accordance with Article 226 of the EC Treaty and, in December 2005, addressed a reasoned opinion to that country … The Commission must examine the contents of the management plan to be notified to it before deciding on any further action in relation to the above infringement.’
Edellä mainitut seikat huomioon ottaen kysyn komissiolta: Miten se kommentoi Kreetan teknillisen korkeakoulun tekemän tutkimuksen sisältöä?
In the light of the above, what are the Commission's comments on the content of the study carried out by the Technical University of Crete?
Onko se ottanut sairaalajätteiden käsittelyä koskevan ongelman esiin kreikkalaisen osapuolen kanssa?
Has it put the problem of hospital waste management to the Greek authorities?
Onko Kreikan hallitus toimittanut toimintasuunnitelman?
Has the Greek Government submitted the action plan?
Jos vastaus on myönteinen, miten komissio kommentoi kyseisen suunnitelman sisältöä?
If so, what are the Commission's comments on its contents?
Mihin jatkotoimiin aiotaan ryhtyä rikkomismenettelyn suhteen?
What further action will it take in pursuance of the infringement procedure?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4951/06
WRITTEN QUESTION E-4951/06
Aihe: Palvelunumeroihin tehtävien puheluiden odotusajan maksuttomuus
Subject: Free waiting time for calls to helplines
Jo joidenkin vuosien ajan lukuisat yritykset ovat perustaneet ”kuumia linjoja” puhelinneuvonnan, takuupalveluiden ja toimituksen jälkeisten palveluiden tarjoamiseen.
For some years now, many firms have been operating telephone hotline services, dealing with guarantees, after-sales service, etc.
Tämä on yleistä etenkin sähköisen viestinnän palveluntarjoajien keskuudessa, kuten teleoperaattoreiden, Internet-palvelujen tarjoajien jne. keskuudessa.
This is particularly true of electronic communications operators, such as mobile phone and Internet access providers.
Odotusajat ennen kuin puhelu yhdistyy puhelinneuvojalle voivat olla erittäin pitkiä, ja niiden laskutustaksa on erittäin korkea, vaikka asiakkaalle ei edes ole annettu tietoa asiasta.
Waiting times to speak to an operative can be extremely long and are billed at very high rates, without any warning to customers.
Onko komissio teettänyt selvityksiä tästä tai käynnistänyt menettelyitä saadakseen lopetettua nämä käytännöt, jotka ovat tavallisia sisämarkkinoilla erityisesti rajat ylittävän kaupan yleistyttyä?
Has the Commission undertaken any studies or other actions with a view to putting a stop to these practices, which are common within the single market, inter alia following cross-border purchases?
Olisiko mahdollista eräissä jäsenvaltioissa sovellettavien säännösten mallin mukaisesti säätää puhelun maksuttomuudesta siihen asti, kunnes kuluttajan puhelu on yhdistetty asiaa tosiasiallisesti käsittelevälle puhelinneuvojalle?
Following the example of some national arrangements, would it not be possible to make calls free until consumers are connected to operatives who can actually deal with their queries?