natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Köyhyyden torjumisen ja peruselintason turvaamisen on oltava Euroopan unionin ensisijaisia tavoitteita, jotta ihmisten ei tarvitsisi pakosta muuttaa pois kotimaistaan ja vaarantaa henkeään pakomatkoilla.
The Union should make it a priority to fight poverty and to protect livelihoods so that people are no longer forced to risk their lives fleeing their country.
On todella epäinhimillistä, että 27 afrikkalaista joutuivat ajelehtimaan päiväkausia kalaverkoissa Välimerellä Maltan ja Libyan kiistellessä siitä, kumpi on vastuussa näiden ihmisten pelastamisesta.
It cannot be considered humane for 27 Africans to spend days at sea hanging onto fishing nets while Malta and Libya quarrelled over responsibility for rescuing them.
Ovatko jäsenvaltiot tietoisia näistä ongelmista?
Are the Member States aware of this problem?
Eikö olisi paikallaan antaa rahoitusta järjestöille, jotka valistavat ihmisiä paikan päällä pakomatkaan liittyvistä vaaroista?
Would it not be a good idea to provide organisations with funding so that they can make people in the countries of origin aware of the risks associated with migration?
Aikooko neuvosto tehostaa toimiaan tässä asiassa?
Will the Council step up its efforts in this regard?
Tämän yhteistyöohjelman, jota alettiin soveltaa 1. tammikuuta 2004, tarkoituksena on antaa erityistä ja täydentävää taloudellista ja teknistä tukea kolmansille maille niiden pyrkiessä hallinnoimaan paremmin muuttovirtojen eri ulottuvuuksia.
That cooperation programme, which began operating on 1 January 2004, aims at providing specific and complementary financial and technical aid for third countries in order to support their efforts to improve the management of migratory flows in all their dimensions.
Toimiin, joita ohjelmalla tuetaan, kuuluvat muun muassa tiedotuskampanjoiden järjestäminen ja oikeudellisen neuvonnan tarjoaminen laittoman maahanmuuton, ihmiskaupan ja siirtolaisten salakuljetuksen sekä laittoman työnteon seurauksista Euroopan unionissa.
Included among the actions supported by the programme are the setting up of information campaigns and the provision of legal advice on the consequences of illegal immigration, trafficking in human beings and the smuggling of migrants, and clandestine employment in the European Union.
Tätä asetusta, jolla perustettiin kehitysyhteistyön rahoitusväline, sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007 31 päivään joulukuuta 2013.
That regulation, which established a financial instrument for development cooperation, will apply from 1 January 2007 to 31 December 2013.
Tämän välineen avulla yhteisö pystyy rahoittamaan toimenpiteitä, joilla tuetaan yhteistyötä kehitysmaiden kanssa, muuttoliikettä ja turvapaikkaa koskevat toimet mukaan luettuina.
With that instrument, the Community will be able to finance measures aimed at supporting cooperation with developing countries, including actions on migration and asylum.
Laittoman maahanmuuton estäminen ja laittomaan maahanmuuttoon liittyvistä riskeistä tiedottaminen ovat niiden toimien joukossa, joita välineestä voidaan rahoittaa.
Discouraging illegal immigration and raising awareness of the risks related to it are among the actions which can be financed by that instrument.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3435/07
WRITTEN QUESTION E-3435/07
Aihe: Elben kulkukelpoisuus – kansallinen toimivalta
Subject: National responsibility for the navigability of the River Elbe
Elbe sisällytettiin 1996 Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon, ja näin ollen joella tehtävät rakennustoimet kuuluvat yhteisön tuen piiriin.
The River Elbe was incorporated into the trans-European transport network (TEN-T) in 1996, becoming eligible for EU‑funded improvement measures.
Vastauksessaan 19. helmikuuta 2007 esittämääni kysymykseen komissio totesi kuitenkin samalla, että jokiverkon rakennus- ja kunnossapitotoimet ovat pääasiassa jäsenvaltioille kuuluvia asioita.
In its answer to my written question of 19 February 2007, the Commission stated, however, that the Member States remained primarily responsible for the improvement and maintenance of the river network.
Tästä selkeästä toteamuksesta huolimatta komission esittämät muut seikat ovat ristiriitaisia siinä mielessä, että se antaa ymmärtää, että on jäsenvaltioiden velvollisuus jatkaa Elben rakentamista ja että jäsenvaltiot ovat velvollisia ehdottamaan asianmukaisia toimia, joilla varmistetaan ympärivuotisesti 2,50 metrin väyläsyvyys, joka on muun muassa yksi luokan IV (YK:n Euroopan talouskomission luokitus) vaatimuksista.
In spite of this clear statement, the Commission went on to contradict itself by suggesting that the Member States should press ahead with improvements to the Elbe and were required to propose suitable measures for ensuring a water depth of 2.5 m all year round, one of the conditions for class IV rivers under the UN/ECE classification system.
Toissijaisuusperiaate (EY:n perustamissopimuksen 2 artikla) huomioon ottaen on kuitenkin käsittämätöntä, miksi komissio antaa jäsenvaltioille tällaisia ohjeita ja vaatii toimia.
Bearing in mind the subsidiarity principle (Article 2 of the EC Treaty), it is difficult, however, to comprehend why the Commission is issuing these instructions to Member States and calling for measures to be taken.
Eikö ole pikemminkin niin, että kukin jäsenvaltio on yksin vastuussa rakentamisesta ja rakennustoimien laajuudesta, mihin sisältyy myös aloitteenteko-oikeus (vrt. Maastrichtin sopimus, pöytäkirja, 5 artikla)?
Is it not rather the case that each Member State alone is responsible for improvements and for the extent of the measures taken, meaning also that they alone have the power to request measures (see also Article 5 of the protocol to the Treaty of Maastricht)?
Onko tehty riippumatonta eurooppalaista tutkimusta, jossa käsitellään ja arvioidaan kustannus-hyötysuhdetta, jos matalavetinen Elbe rakennetaan täyttämään koko matkaltaan luokan IV vaatimukset?
Is there, moreover, a basic European study assessing the cost-effectiveness of making the low water section of the River Elbe fulfil class IV conditions?
Jos on, onko komissio ottanut sen huomioon rahoitusta myöntäessään?
If so, did the Commission take account of it when granting funding?
Jos ei ole, miten komissio voi ylipäänsä pitää lähtökohtana yhtenäistä valtioiden rajat ylittävää toimivaa mallia?
If not, how can the Commission treat this matter as an overriding supranational concern?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3436/07
WRITTEN QUESTION E-3436/07
Aihe: Piispa Nikolauksen patsaan katoaminen Turkissa
Subject: Removal of the statue of Bishop Nicholas in Turkey
Turkissa tapahtui marraskuussa 2006 seuraavaa:
In November 2006, the statue of Bishop Nicholas in his Turkish home town of Myra was removed and replaced by a plastic Father Christmas.
Piispa Nikolauksen muistomerkki poistettiin hänen kotikaupungistaan Myrasta ja korvattiin muovisella joulupukilla.
The local authorities have allegedly done nothing so far to recover the centuries-old statue.
Tällainen tapaus olisi EU:n jäsenvaltiossa rangaistava teko, koska siinä puututaan uskonnonvapauteen.
An action of this kind would be a punishable offence in an EU Member State, as it would constitute an encroachment on the freedom of religion.
Voiko EU erityisesti Turkin jäsenyysneuvottelujen yhteydessä vaikuttaa Turkin hallitukseen tämän konkreettisen tapauksen selvittämiseksi, kadonneen patsaan löytämiseksi ja mahdollisesti tekijöiden rankaisemiseksi?
Is it possible for the EU to exert influence on the Turkish Government, in particular in the context of the accession negotiations, to persuade it to shed light on this incident, to search for the missing statue and to punish those responsible?
Kuuluvatko kulttuuristen muistomerkkien suojelu ja uskonnonvapaus asioihin, joita EU ja Turkki käsittelevät?
Are the protection of cultural monuments and freedom of religion issues that are discussed by the EU and Turkey?
Jos kuuluvat, missä vaiheessa asiaa koskevat neuvottelut ovat?
If so, what is the state of play in these discussions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3437/07
WRITTEN QUESTION E-3437/07
Aihe: Tiemaksujen korotukset Itävallassa
Subject: Rise in road tolls in Austria
Itävallan hallitus haluaisi korottaa tiemaksuja 1. heinäkuuta 2007 lähtien samanaikaisesti itävaltalaisyritysten liikenneveron alentamisen kanssa.
The Austrian Government is planning to raise road tolls from 1 July 2007, at the same time as lowering road taxes for Austrian firms.
Onko tiemaksujen korottaminen perusteltua ja yhteensopiva yhteisön oikeuden ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen kanssa? —
Is the rise in road charges justified and compatible with European law and the principle of the free movement of goods?
Voidaanko liikenneveron samanaikaista alentamista pitää ulkomaisia yrityksiä syrjivänä sillä perusteella, että tiemaksuja korotetaan?
Can the simultaneous lowering of road taxes be seen as disadvantaging non-Austrian firms in view of the increased road tolls?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3438/07
WRITTEN QUESTION E-3438/07
Aihe: Muuntogeenisten organismien (GMO) viljely ja liikkuvuus Euroopan unionissa
Subject: Cultivation of and trade in genetically modified organisms (GMOs) in the EU
Onko komissiolla tietoja muuntogeenisten organismien viljelypinta-alojen laajuudesta ja tuotantomääristä kussakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa?
Does the Commission have any statistics on the areas under GMO cultivation and the quantity produced in each of the EU Member States?
Miten torjutaan lähialueilla sijaitsevien viljelysten mahdollinen saastuminen?
What measures are in place to avert the risk of neighbouring fields being contaminated?
Mitkä jäsenvaltiot ovat omaksuneet yhteisön sääntelykehyksen ensinnäkin muuntogeenisten organismien ja toiseksi perinteisten sekä luomuviljelyksien yhteensovittamisen osalta?
Which Member States have adopted a regulatory framework in relation to the co-existence of GMO crops on the one hand, and conventional and organic crops on the other?
Mitkä jäsenvaltiot ovat soveltaneet direktiivin 2001/18/ΕY EYVL L 106, 17.4.2001, s. 1 .
Which Member States have made use of the safeguard clause under Article 23 of Directive 2001/18/EC OJ L 106, 17.4.2001, p.
Vastauksessaan aikaisempaan kysymykseeni ( E-5236/06 ) komissio ilmoitti minulle, että se tutkii mahdollisuutta toteuttaa tiedonkeruujärjestelmä, jonka avulla voitaisiin koota tietoa muuntogeenisistä organismeista valmistetuista elintarvikkeista ja rehuista, joita tuotetaan huomattavia määriä Euroopan unionissa.
In its answer to my Written Question E‑5236/06 the Commission stated that it is ‘currently working on the establishment of a mechanism to collect data on GM food or feed products imported and produced in significant quantities in the EU’.
Onko kyseinen järjestelmä jo otettu käyttöön?
Has this mechanism now come into operation?
Jos järjestelmä on jo käytössä, miten paljon tällaisia tuotteita ja elintarvikkeita tuodaan Euroopan unioniin kolmansista maista ja mikä on yhteisön sisäisen kaupan määrä?
If so, what is the volume of imports of such products and food from third countries, and what is the corresponding volume of intra-Community trade?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3439/07
WRITTEN QUESTION E-3439/07
Aihe: Vapaaehtoiset välineet ja ympäristöystävälliset tuotteet
Subject: Voluntary instruments and environmentally preferable products
Onko komissio yhtä mieltä kanssani siitä, että ekomerkintöjen ja maantieteellisten merkintöjen kaltaisilla vapaaehtoisilla välineillä kehitysmaat voivat parantaa mahdollisuuksiaan päästä markkinoille ja ympäristöystävällisille tuotteille on helpompi luoda erityinen markkinasegmentti?
Does the Commission agree that voluntary instruments, such as eco-labels or geographical indications, have the potential to help developing countries enhance their market penetration and facilitate specific niches for environmentally preferable products (EPPs)?
Yhtyykö komissio näkemykseen, jonka mukaan valmistamalla ja edistämällä ympäristöystävällisiä tuotteita tai perinnetietoon perustuvia tuotteita, jotka on usein tuotettu maaseutuyhteisöissä, voidaan myös myötävaikuttaa köyhyyden vähentämiseen?
Does the Commission agree that production and promotion of EPPs or products based on traditional knowledge, which are often produced by rural communities, can also contribute to poverty reduction?
Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että kyseisten mahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttää kuitenkin usein suuria investointeja, tarkoituksenmukaisia markkinointivälineitä ja mahdollisten vientimarkkinoiden tuntemusta, mutta että käytännössä harvalla maalla on mahdollisuuksia edistää kyseisenlaisia kestävän kaupan muotoja ilman pitkän aikavälin kohdistettua teknistä apua ja tukea toimintavalmiuksien kehittämiseen?
Does the Commission agree that taking advantage of these opportunities, however, often involves high investment, well adapted marketing tools and knowledge of potential export markets but that, in practice, few countries have the capacity to promote such forms of sustainable trade without long- term and well-targeted technical assistance and capacity building (TACB)?
Jos komissio vastaa myöntävästi, kuinka suuri osuus EU:n tekniselle avulle ja toimintavalmiuksien kehittämiselle varatusta budjetista on kohdistettu kyseisenlaisten kestävän kaupan muotojen edistämiseen ja tukemiseen?
If so, what proportion of the EU's TACB budget is targeted towards encouraging and facilitating such forms of sustainable trade?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3440/07
WRITTEN QUESTION E-3440/07
Aihe: Tekninen apu ja toimintavalmiuksien kehittäminen
Subject: Technical Assistance and Capacity Building
Kuinka suuri osuus EU:n tekniselle avulle ja toimintavalmiuksien kehittämiselle varatusta budjetista kohdistuu kauppa‑ ja ympäristökysymyksiin?
What percentage of the EU's technical assistance and capacity building (TACB) budget focuses on trade and environment issues?
Miten komissio varmistaa teknistä apua ja toimintavalmiuksien kehittämistä koskevia toimia valmistellessaan yhtenäisen politiikan harjoittamisen, erityisesti kauppa‑ ja ympäristöasioiden kohdalla?
When approaching TACB activities, how does the Commission ensure integrated policy making, particularly in relation to trade and the environment?
Kun on kyse teknisestä avusta ja toimintavalmiuksien kehittämisestä tietojen ja ratkaisumallien siirtämiseksi pohjoisesta etelään, onko komissiolla taipumus keskittää voimavaransa yksittäisen tahon toimintavalmiuksien kehittämiseen vai instituutioiden vahvistamiseen?
With regard to TACB designed to transfer knowledge and solutions from North to South, does the Commission tend to focus its resources on individual capacity building or institutional development?
Mitä valintamenetelmiä komissio soveltaa kyseisissä hankkeissa varmistaakseen, että niillä tavoitetaan eri sidosryhmien avainhenkilöt?
What selection process does the Commission use in such projects to ensure they reach out to key people within different stakeholder groups?
Millaisia arviointeja toteutetaan jälkikäteen tulevien toimien sopeuttamiseksi maan tarpeita vastaaviksi?
What ex post assessment is undertaken to adjust future activities to country needs?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3441/07
WRITTEN QUESTION E-3441/07
Pitäen mielessä Euroopan elin‑ ja työolojen kehittämissäätiön hiljan julkistamat tiedot, joiden mukaan 5 prosenttia eurooppalaisista työntekijöistä on kokenut väkivaltaa työssä, voiko komissio kertoa, mihin lisätoimiin se on ryhtynyt (tai aikoo ryhtyä) EU:n työssä käyvän väestön suojelemiseksi työpaikkakiusaamiselta?
In light of recent figures from the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions that 5 % of EU workers have experienced violence at work, will the Commission state what further action it has undertaken (or is planning to undertake) to protect EU workers from bullying in the workplace?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3442/07
WRITTEN QUESTION E-3442/07
Aihe: ”Julkisoikeudellisen laitoksen” määritelmän tulkintaa koskeva epäselvyys Italian setuksen nro 509/94 mukaisten yksityistettyjen italialaisten rahoituslaitosten ja Italian setuksen nro 103/96 mukaisten yksityisten rahoituslaitosten välillä – kysymyksen udelleenmuotoilu
Subject: Interpretational uncertainties regarding the possibility of describing as ‘bodies governed by public law’ the Italian funding organisations privatised under Legislative Decree 509/94 and private funding organisations covered by Legislative Decree 103/96 — Repeat enquiry
Pyydän komissiota antamaan tulkintansa seuraaviin kysymyksiin ja selventämään,
Will the Commission provide an interpretation of the following matters, clarifying: 1.
1. sovelletaanko direktiivin 2004/18/EY EUVL L 134, 30.4.2004, s. 114.
whether Article 1(9) of Directive 2004/18/EC OJ L 134, 30.4.2004, p.
1 artiklan 9 kohtaa – jonka mukaan julkisoikeudellisella laitoksella tarkoitetaan laitosta, jonka toimintaa ”rahoittaa pääosin valtio, alueellinen tai paikallinen viranomainen taikka muu julkisoikeudellinen laitos” – myös yksityisiin laitoksiin, joiden muoto on yhdistys, jotka edustavat itsenäisten ammatinharjoittajien ryhmiä ja jotka eivät Italian lain mukaan yksiselitteisesti voi saada suoraa tai epäsuoraa julkista rahoitusta vaan joiden rahoitus on peräisin asianomaisen ammatillisen yhdistyksen jäseniltä, joiden on lain mukaan maksettava tietyt maksut yhdistykselle vastapainoksi siltä saamistaan eläke‑ ja sosiaaliturvaan liittyvistä palveluista;
114. — pursuant to which the activities of bodies governed by public law must be ‘financed, for the most part, by the State, regional or local authorities, or other bodies governed by public law’ — also apples to private bodies set up as associations and representing a self-governing category of professionals, which under Italian law are expressly excluded from direct or indirect public funding and which derive their funding from the contributions which only the professionals belonging to them are by law required to pay in exchange for the welfare and social-security services which they receive from them; 2.
2. sovelletaanko direktiivin 2004/18/EY 1 artiklan 9 kohtaa – jonka mukaan julkisoikeudellisella laitoksella tarkoitetaan laitosta, jonka johto on julkisen viranomaisen tai muun julkisoikeudellisen laitoksen alainen – yksityisiin laitoksiin, joille on yksiselitteisesti Italian lain mukaan myönnetty ja taattu hallinnollinen, organisatorinen ja tilinpidollinen itsenäisyys julkisten viranomaisten suhteen; onko tällaisen itsenäisyyden tunnustaminen sopusoinnussa sen tiukan julkisten viranomaisten valvontaa koskevan vaatimuksen kanssa, joka yhteisön oikeuskäytännön mukaan koostuu erilaisista valvonnan muodoista julkisoikeudellisen laitoksen määritelmästä lähtien; voidaanko todella ajatella, että sellaisten yksityisten laitosten johto olisi valtion alainen, joille Italian laki takaa hallinnollisen itsemääräämisoikeuden julkisten viranomaisten suhteen ja joiden johtoa koskeva valtion valvonta on rajoitettu koskemaan ainoastaan a) organisaatioon ja rahoitukseen liittyvien perusasiakirjojen oikeudellisia ennakkotarkastuksia ja b) valtion oikeutta tilapäiseen valvontaan ainoastaan vakavissa lainrikkomustapauksissa tai tapauksissa, joissa on rikottu vuotuista tilinpäätöksentekovelvollisuutta koskevaa säännöstä?
whether Article 1(9) of Directive 2004/18/EC — pursuant to which bodies governed by public law are subject to ‘management supervision’ by a public authority or some other body governed by public law — also apples to private bodies which under Italian law are acknowledged as having, and are specifically granted, ‘managerial, organisational and accounting autonomy’ vis-à-vis the public authorities; whether acknowledgement of such a sphere of autonomy is compatible with the requirement for ‘strict dependence’ on the public authorities which (pursuant to Community case-law) entails the various forms of supervision stemming from the definition of a body governed by public law; whether ‘management supervision’ by the State can genuinely be considered to apply in the case of private bodies which by law are granted ‘managerial autonomy’ vis-à-vis the public authorities and in respect of which the State may exercise forms of management restricted entirely to: (a) ex ante checks on the legitimacy of the basic documents relating to organisation and finance; (b) the exercise of a power of temporary administration solely in cases of ‘serious infringements of the law’ or infringement of the law pursuant to which an annual balancing of accounts is required?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3447/07
WRITTEN QUESTION E-3447/07
Aihe: Eurobarometrin tuomittava julkaisu
Subject: Unacceptable edition of Eurobarometer
Euroopan komission Eurobarometer 64 -julkaisussa, jonka julkaisupäivämääräksi on merkitty kesäkuu 2007, esiintyy epätarkkuuksia, provosoivia toteamuksia ja omituisia tapoja esittää tietoja, minkä tarkoituksena on olla paljastamatta, että Euroopan unionin kansalaiset suhtautuvat vastentahtoisesti Turkin liittymiseen Euroopan unioniin.
Eurobarometer 64, published by the Commission in June 2007 contains inaccuracies, provocative references and strange methods of presenting data designed to disguise the hostility of the European public to Turkish accession to the EU.
Julkaisuun sisältyvissä kartoissa Kyproksen karttaan on merkitty ”sisäraja”(!) ja toisissa kartoissa se esitetään silvottuna(!) siten, että ainoastaan sen vapaa osa on näkyvissä kartalla (s. 59, 104, 108, 110, 135 jne.).
The maps in this edition show Cyprus with an ‘internal border’ (!), while elsewhere it is shown in ‘amputated’ form (!) with only its free part appearing on the map (pages 59,104, 108, 110, 135, etc.).
Lisäksi julkaisussa on mainintoja miehitetyssä osassa tehdyistä ”mielipidemittauksista” ikään kuin kyseessä olisi ”liittovaltio”, mitä Turkki on väittänyt jo vuosien ajan.
Reference is also made to ‘opinion polls’ in the occupied sector, as if it were a separate part of an ostensibly ‘federal state’, something which Turkey has supported for years.
Samalla tavoin tuomittava ja harhaanjohtava on julkaisussa käytetty tapa esittää tietoja, jotka koskevat Turkin hyväksymistä Euroopan unionin jäsenvaltioksi, sillä lukijan on selattava julkaisu loppuun ja etsittävä loppuosan liitteiden kymmenistä taulukoista tieto siitä, että 25 jäsenvaltion muodostamassa EU:ssa 55 prosenttia kansalaisista suhtautuu kaikilta osin kielteisesti Turkin liittymiseen EU:hun, vaikka liittyminen tapahtuisi vuoden 2017 jälkeen.
The presentation of data concerning the acceptance of Turkish accession to the EU is also unacceptable and misleading since the dozens of tables appearing in annexes at the end of the survey have to be consulted and scrutinised to find out that 55 % of citizens in the ‘Europe of 25’ totally reject Turkish accession, even if that were scheduled for beyond 2017.
Tietoa vääristävä on myös julkaisussa sivulla 135 esitetty arvio, jonka mukaan kreikkalaiset toivovat kyseistä laajentumista sekä toteamus, että viime aikoina tehdyt edistysaskeleet, jotka koskevat Turkin liittymistä EU:hun, ovat muka selvästi vaikuttaneet myönteisesti siihen, miten Kreikassa suhtaudutaan kyseiseen aiheeseen.
The assessment which appears on page 135 is also unscientific.
Viimeksi mainittua arviota ei voida perustaa tieteellisesti mihinkään mittaukseen vaan sen sijaan pelkästään julkaisun laatijan salaiseen toiveeseen.
According to that view, Greeks are in favour of the new enlargement and allegedly ‘the recent developments with regard to the joining of Turkey have clearly positively influenced public opinion in Greece on this topic’, a judgment which is not based on any scientific data but is merely wishful thinking of the part of the editor of the text.
Sitä paitsi julkaisun liitteistä voidaan selvästi havaita, että 79 prosenttia kreikkalaisista sanoo ”EI” Turkille.
Moreover, the annex makes it perfectly clear that 79 % of Greeks say ‘NO’ to Turkey.
Onko sallittua, että komission kaltainen Euroopan unionin toimielin julkaisee näinkin puutteellisen ja provosoivan virallisen asiakirjan, jossa tilastollisten mittausten perusteella saatuja tuloksia esitetään tällä tavoin demokratianvastaisesti ja johdattelevasti?
Is an EU institution such as the Commission allowed to present such a substandard and provocative official document which manipulates the results of statistical surveys in such an undemocratic manner?