natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Italiassa viime aikoina tehdyistä tutkimuksista käy ilmi, että useisiin Italian alueiden rannikkomännyistä koostuviin männiköihin on tarttunut puunkuoren kirva ( Matsucoccus feytaudi ) ja että tilanne pahenee huolestuttavasti.
Recent studies in Italy have shown that in various Italian regions an extremely high number of maritime pine forests have been attacked by the pine scale insect ( Matsucoccus feytaudi ) and that this phenomenon is growing alarmingly.
Myös Portugalissa ja Ranskassa kirvat ovat olleet rannikkomäntyjen vaivana, ja on todennäköistä, että hyönteistä esiintyy myös muualla Etelä-Euroopassa Välimeren alueella.
We are aware of maritime pine scale infestations in both Portugal and France and it is likely that the insect is also present in other southern European regions in the Mediterranean area.
Italiassa kirvojen torjuminen on tällä hetkellä pakollista, ja suunnitteilla on hallituksen asetus, jonka tavoitteena on tuhota jo ensimmäiset hyönteispesäkkeet.
At present Italy has a legal requirement to combat this insect and a government decree has been drawn up with a view to eradicating initial infestations.
Maisemalle ja maaperän suojelulle koituvat seuraukset ovat tuhoisia.
The consequences for the landscape and land protection are devastating.
Mikäli hyönteispesäkkeen tartuttamaa männikköä ei hoideta ajoissa, valitettavasti myöskään männikön muut puut eivät pelastu tartunnalta.
If indeed a pine forest infestation is not treated in time, it will, unfortunately, attack the trees of the entire forest.
On muistutettava, että metsillä on merkittävä tehtävä hiilidioksidin säilöjinä.
It is worth remembering that forests play an important role as carbon sinks.
Metsien tilan heikkenemisen lisäksi maa-alueen koko biologinen monimuotoisuus köyhtyy, ja tämän seuraukset heijastuvat myös muihin luonnon elämän alueisiin.
Moreover, with the deterioration of the forests we are witnessing a general impoverishment of the earth's biodiversity, which is having repercussions also on other parts of life in the natural world.
Kun otetaan huomioon edellä esitetyt tiedot, komissiolta kysytään, onko se laatinut tätä ilmiötä koskevaa tutkimusta, jolla määritetään sen laajuus koko Euroopan alueella?
In the light of this information, can the Commission say whether it intends to conduct a study on this problem to quantify the extent to which it exists throughout Europe?
Aikooko komissio ryhtyä konkreettisiin toimiin ilmiön ehkäisemistä ja hoitamista varten?
Will the Commission adopt any specific measures to prevent and remedy this problem?
Voiko komissio ilmoittaa, onko muissa Euroopan maissa jo sovellettu parhaita käytäntöjä tämän ilmiön torjumiseksi ja tutkiiko se näitä käytäntöjä?
Can it say whether there are any ‘best practices’ which have already been used in other EU countries to combat such infestations and if so, whether it is looking into them?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8636/2010
Question for written answer E-8636/2010
Aihe: Turvetta sisältävien puutarhatuotteiden merkintä
Subject: The labelling of horticultural products containing peat
Alavilla mailla sijaitsevat turvesuot ovat yksi EU:n tehokkaimmista hiilinieluista.
Lowland peat bogs are one of the EU’s most effective carbon sinks.
Vaikka turvesuot kattavat vain kolme prosenttia maailman maa-alasta, niiden arvioidaan sitovan noin kaksinkertaisen määrän hiiltä maapallon metsiin verrattuna.
Even though peat bogs cover only 3 % of the world’s land, they are estimated to hold about twice as much carbon as the planet’s forests.
Kaupallinen turpeennosto puutarhakompostien raaka-aineeksi vahingoittaa turvesoita, jolloin ne vapauttavat tuhansien vuosien aikana sitomansa hiilen.
The commercial extraction of peat to use as an ingredient in garden compost damages peat bogs, causing them to lose the carbon they have accumulated over thousands of years.
Pelkästään Yhdistyneessä kuningaskunnassa kaupallinen turpeennosto aiheuttaa vuosittain lähes puolen miljoonan tonnin hiilidioksidipäästöt, mikä vastaa 72 000 kotitalouden päästöjä.
In the UK alone, commercial peat extraction gives rise to almost half a million tonnes of CO 2 a year — equivalent to the emissions from 72 000 homes.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa turpeen kokonaiskäyttö, maahantuotu turve mukaan lukien, saattaa vastata jopa yhden miljoonan tonnin suuruisista hiilidioksidipäästöistä.
The UK’s total peat use, including imported peat, could be responsible for up to 1 million tonnes of CO 2 .
Kun turve on nostettu suosta, se saatetaan alttiiksi ilman hapelle, jolloin turpeeseen sitoutunut hiili hajoaa hiilidioksidiksi.
Once the peat has been extracted from the bog, it is exposed to oxygen in the air, and the carbon stored in the peat decomposes into CO 2 .
Vielä tärkeämpää on, että turpeennostossa poistetaan myös suon päällimmäinen, ”elävä kerros”, joka eristää hiilen ilmakehästä.
However, more importantly, the extraction process also removes the top, ‘living layer’ of the bog, which sequesters carbon from the atmosphere.
Lisäksi hiili häviää paljastuneen, kuivuneen pinnan alla olevasta turpeesta.
In addition, carbon is lost from the remaining peat underneath the exposed, drained surface.
Tällä hetkellä turpeen käyttöä puutarhatuotteissa, kuten kompostimullassa ja kasvualustoissa, säännellään kansallisesti, ja merkintöjä koskevat vaatimukset vaihtelevat huomattavasti.
Currently, the use of peat in horticultural products such as composts and growing media is regulated at national level, and there is significant variation in terms of labelling requirements.
Siksi kuluttajien on vaikea selvittää ostamansa kompostimullan turvepitoisuus.
As a result, it is difficult for consumers to ascertain the peat content of the compost they are buying.
Onko komissiolla toimivaltaa ehdottaa puutarhatuotteiden turvepitoisuudelle pakollista merkintää koko EU:ssa, jotta kuluttajat voivat tehdä tietoon perustuvia valintoja ostamiensa tuotteiden hiilijalanjäljen suhteen?
Does the Commission have the competence to propose compulsory labelling of the peat content of horticultural products across the EU, so that consumers can make informed choices about the carbon footprint of the products they buy?
Jos on, voisiko komissio harkita ehdotusten esittämistä?
If so, would the Commission consider bringing forward proposals?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8637/2010
Question for written answer E-8637/2010
Aihe: Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhannen kehitystavoitteita koskeva huippukokous
Subject: UN summit on the Millennium Development Goals
Yhdistyneiden Kansakuntien hiljattain järjestämässä huippukokouksessa arvioitiin vuosituhannen kehitystavoitteita.
The recent United Nations summit took stock of the Millennium Development Goals.
Joissakin maissa muutamilla aloilla on saavutettu edistystä, mutta tavoitteiden toteutumisesta ollaan vielä kaukana, vaikka asetettuun määräaikaan on vain viisi vuotta.
While progress may have been made in some areas, in certain countries, with five years to go until the target date the goals are still far from being met.
Tuen rahoittamisesta on käyty paljon keskustelua.
Much has been said about the financing of assistance.
Neuvostoa pyydetään vastaamaan kahteen asiaa koskevaan kysymykseen:
Can the Council answer the following two questions in this regard: —
suurin osa Euroopan unionin jäsenvaltioista ei edelleenkään käytä 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan kehitysyhteistyöhön.
Most EU Member States are still not devoting 0.7 % of their GNI to development cooperation.
Onko tätä asiaa käsitelty Euroopan unionin laajuisesti?
Is this issue being addressed at EU level? —
Belgia ja muutama muu maa on ilmoittanut innovatiivisista rahoituskohteista, jotka koskevat lentolippuja, rahoitustoimia ja muita.
Belgium and other countries have spoken of innovative forms of financing (based on air tickets, financial transactions, etc.).
Mitä todennäköistä on, että nämä rahoitustoimet hyväksytään?
What are the chances that such forms of funding will be approved?
Käsitelläänkö tätä kysymystä seuraavassa G20-maiden kokouksessa?
Will this issue be addressed at the next G20 summit?
EU, joka on maailman suurin avunantaja ja kauppakumppani, antoi Monterreyssä sitoumuksen oikeudenmukaisen ja tasapuolisen globalisoitumisen rahoittamisesta.
As the world's main donor and leading trading partner, the EU committed itself at Monterrey to the financing of a fair and equitable globalisation.
EU antoi kahdeksan avun laatua ja määrää koskevaa sitoumusta, jotka se on pitkälti täyttänyt.
It gave eight commitments concerning the quantity and quality of aid, which it has to a large extent fulfilled.
EU on antanut Monterreyn jälkeen uusia sitoumuksia, jotka on otettu osaksi eurooppalaista kehityskonsensusta ja tukevat kumppanimaiden toimia kehityksen ja uudistusten aikaansaamiseksi.
Since Monterrey, the EU has given other commitments, which have become factors in the European Consensus on Development and which supplement the partner countries' efforts to make progress in terms of development and reforms.
Julkisen kehitysavun osalta EU vahvistanut noudattavansa sitoumustaan voidakseen saavuttaa julkisen kehitysavun tavoitteen 0,56 prosenttia bruttokansantulosta vuoteen 2010 mennessä ja 0,7 prosenttia vuoteen 2015 mennessä, ja se vahvisti sitoumuksen uudelleen kesäkuussa 2010.
With regard to official development assistance (ODA), the EU has stated a firm commitment to collectively raising ODA to 0.56 % of GNI by 2010 and 0.7 % by 2015 .
Kyse on kollektiivisesta sitoumuksesta, johon jäsenvaltiot osallistuvat kukin omalla tavallaan, omien budjettimäärärahoja koskevien menettelyjensä mukaisesti.
This commitment, which it reaffirmed in June 2010, is a collective one to which the Member States contribute on a differentiated basis within their respective budget allocation processes.
Neuvosto on kuitenkin kehottanut jäsenvaltioita, erityisesti niitä, joilla on ilmennyt viivästymisiä, ryhtymään tarvittaviin toimiin vuoden 2015 julkista kehitysapua koskevien sitoumustensa pitämiseksi sekä toteuttamaan toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi.
Nevertheless, the Council called on the Member States, especially those that were behind schedule, to deploy the necessary efforts to meet the 2015 ODA commitments, and asked them to take verifiable action.
Muita resursseja täydentävän innovatiivisen rahoituksen osalta EU on 10. kesäkuuta 2010 annetuissa neuvoston päätelmissä ilmoittanut harkitsevansa vakavasti ehdotuksia innovatiivisiksi rahoitusmekanismeiksi, joiden avulla voidaan saada huomattavia tuloja; tavoitteena on varmistaa ennakoitavissa oleva rahoitus kestävään kehitykseen erityisesti köyhimmille ja haavoittuvimmille maille.
As regards innovative forms of financing that complement the other resources, the EU stated in the Council conclusions of 10 June 2010 that it would give serious consideration to proposals for innovative financing mechanisms which had a significant potential for revenue generation, with the aim of ensuring predictable financing for sustainable development, especially in the poorest and most vulnerable countries.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8638/2010
Question for written answer E-8638/2010
Aihe: Rahtialusten törmäys Englannin kanaalissa ja kemikaalipäästön vaara
Subject: Collision of cargo vessels in the English Channel and threat of chemical spill
Vielä ei ole varmuutta siitä, ettei törmäyksestä aiheudu myrkkypäästöä, joka pilaa Englannin kanaalin vedet.
There is no indication so far of this leading to a toxic spill likely to contaminate the English Channel
Ottaen huomioon direktiivin 95/21/EY alusturvallisuutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koskevien kansainvälisten standardien soveltamisesta yhteisön satamia käyttäviin ja jäsenmaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin sekä direktiivin 93/75/EY tällaisia aluksia koskevista vähimmäisvaatimuksista kysyn seuraavaa:
Having reference to Directive 95/21/EC concerning the enforcement, in respect of shipping using Community ports and sailing in the waters under the jurisdiction of the Member States, of international standards for ship safety, pollution prevention and shipboard living and working conditions and to Directive 93/75/EC on the minimum conditions required of such vessels:
Tietääkö komissio, täyttivätkö molemmat alukset mainitun lainsäädännön vaatimukset?
Does the Commission know whether these vessels complied with the abovementioned directives?
Aikooko komissio toteuttaa konkreettisia toimenpiteitä estääkseen tällaisten tapausten ja vakavan ekologisen uhan toistumisen?
Does the Commission intend to take concrete steps to prevent the recurrence of similar environmentally-threatening incidents?
Jos onnettomuudesta loppujen lopuksi syntyy myrkkypäästö, aikooko komissio tiukentaa erittäin saastuttavien kemiallisten aineiden merikuljetusten ehtoja ja toteuttaa erityisiä toimia tällaisten onnettomuuksien todennäköisyyden vähentämiseksi?
In the event of spillage having occurred, does the Commission intend to tighten the conditions under which highly polluting chemical substances may be transported at sea and undertake specific measures to limit the probability of such accidents?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8639/2010
Question for written answer E-8639/2010
Voiko komissio vahvistaa, että Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA) ehdottaa komissiolle antamassaan lausunnossa, että vuodesta 2012 lähtien kaikki henkilöt, joiden kotipaikka on EU:n alueella, voivat lentää vain, jos heillä on voimassa oleva EU:n lupakirja?
Can the Commission confirm that EASA, in its opinion to the Commission, is suggesting that from 2012 anyone who is domiciled in Europe can only fly if they have a valid European licence?
Muutoksen taloudelliset vaikutukset ovat valtavat erityisesti niille, joilla on pätevyys mittarilentoon.
The financial impact will be huge, particularly for those who hold an instrument qualification.
Heidän on läpäistävä uudestaan useita kokeita ja suoritettava lentokurssi, ennen kuin heidän katsotaan olevan valmiita osallistumaan lentokokeeseen.
They will have to re-sit a number of exams and do a flying course prior to being confirmed as ready to take the flight test.
Onko komissio huolissaan kyseisestä suosituksesta?
Is the Commission concerned at such a recommendation?
Miten komissio suhtautuu tähän suositukseen?
What is the Commission’s view on the recommendation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8640/2010
Question for written answer E-8640/2010
Aihe: Huelva-joen suiston pilaantuminen ja suhde kroonisen väsymysoireyhtymän ja kemikaaliyliherkkyyden esiintyvyyteen
Subject: Pollution in the Huelva estuary and the incidence of Chronic Fatigue Syndrome and Multiple Chemical Sensitivity
Viime kesäkuussa vetoomusvaliokunta hyväksyi työasiakirjan Huelvaan tehdystä tiedonkeruumatkasta.
Last June the Committee on Petitions adopted a working document on the fact-finding mission to Huelva.
Tämän vuoden helmikuussa Euroopan parlamentin jäsenistä koostunut valtuuskunta matkusti paikan päälle tutkiakseen Huelvan suistoalueen pilaantumista, joka johtuu Fertiberia-yhtiön fosforikipsipäästöistä sekä Acerinox-terästehtaan onnettomuudesta peräisin olevasta radioaktiivisesta tuhkasta.
In February 2010 a delegation of MEPs went to the Huelva estuary to study pollution arising from phosphogypsum dumped by the company Fertiberia and radioactive ash from the Acerinox accident.
Rikkomismenettelyn käynnistäminen Espanjaa vastaan paitsi alkuperäisen suoalueen myös koko vesistöalueen pilaantumisen vuoksi on selvä osoitus alueella vallitsevasta vakavasta ongelmasta.
The opening of an infringement procedure against Spain for polluting not only the original marshland area but also the river basin is a clear indication of the serious problem in this region.
Hyväksytyn mietinnön suosituksissa todettiin, että huolimatta lukuisista epidemiologisista, radiologisista, toksikologisista ja muista tutkimuksista vetoomusvaliokunnan jäsenet katsovat, että niitä olisi täydennettävä ja koordinoitava, jotta voidaan osoittaa vaarallisten jätteiden päästöjen konkreettinen yhteys niiden kansanterveydellisiin vaikutuksiin.
The report notes amongst its recommendations that ‘in spite of the numerous scientific studies which have been conducted dealing with epidemiology, radiology, toxicology and other issues, members consider that these should be supplemented and somehow coordinated in order to demonstrate the specific causality between the dangerous waste discharge and its impact on public health.’
Siinä myönnettiin myös, että olisi hyödyllistä luoda rekisteri todetuista sairauksista, jotka saattavat liittyä näihin mahdollisiin pilaantumisen lähteisiin.
It also stated that ‘a sickness register of illnesses reported, possibly related to these potential sources of contamination would be very useful.’
Ottaen huomioon, että Huelvan suistoalueella esiintyy tavallista enemmän kroonisen väsymysoireyhtymän ja kemikaaliyliherkkyyden kaltaisia sairauksia, onko komissiolla konkreettisia tietoja tämäntyyppisten sairauksien vaikutuksesta alueeseen?
Given the high incidence of illnesses such as Chronic Fatigue Syndrome and Multiple Chemical Sensitivity in the Huelva estuary, does the Commission have specific information on the impact of these types of illnesses in the region?
Voiko komissio tämän asiakirjan hyväksymisen jälkeen kertoa, miten etenee epidemiologinen tutkimus, jossa määritetään alueen teollisuustuotannon ja fosforikipsijätteen aiheuttama pilaantuminen ja etenkin sen suhde krooniseen väsymysoireyhtymään ja kemikaaliyliherkkyyteen?
Following the adoption of this document, what progress has been made in carrying out an epidemiological study to determine the extent of the pollution from phosphogypsum production and waste in the region, in particular its connection to Chronic Fatigue Syndrome and Multiple Chemical Sensitivity?
Mitä toimenpiteitä komissio on toteuttanut näiden sairauksien ehkäisemiseksi ja niitä sairastavien henkilöiden hoitamiseksi ja tutkimiseksi EU:ssa?
What steps has the Commission taken with regard to preventing, treating and researching the effects of these illnesses in the EU?
Voiko komissio täsmentää, onko toteutettu mitään konkreettisia toimia, kun otetaan huomioon Huelvan suistoalueen pilaantumisen vakavuus?
Has the Commission implemented any specific measures, bearing in mind the severity of the pollution in the Huelva estuary?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8641/2010
Question for written answer E-8641/2010
Aihe: Ilman huoltajaa olevien afganistanilaisten alaikäisten käännytys
Subject: Deportation of unaccompanied Afghan minors
Alfredo Pérez Rubalcaban johtamassa oikeus- ja sisäasioiden neuvoston 3. kesäkuuta 2010 pitämässä kokouksessa hyväksyttiin ilman huoltajaa olevia alaikäisiä koskeva toimintasuunnitelma.
On 3 June 2010, an Action Plan on Unaccompanied Minors was adopted at the meeting of the Justice and Home Affairs Council, chaired by Alfredo Pérez Rubalcaba.
Kokouksen päätelmissä sovittiin alaikäisten vapaaehtoisen kotimaihinsa paluun kannustamisesta (päätelmä 28) ja korostettiin, että on tärkeää löytää kestäviä ratkaisuja, jotka perustuvat kunkin lapsen etujen tapauskohtaiseen arviointiin (päätelmä 12).
Among other conclusions, the plan encourages ‘the voluntary return of minors to their countries of origin’ (conclusion 28) while simultaneously asserting ‘the importance of finding durable solutions based on an individual assessment of the best interest of the child’ (conclusion 12).
Näiden sopimusten perusteella eräät jäsenvaltiot, muun muassa Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat, Ruotsi ja Norja, ovat alkaneet hahmotella kotiuttamiskeskusten perustamista Afganistaniin, joihin afganistanilaiset alaikäiset voidaan palauttaa.
Under these agreements, some Member States such as the United Kingdom, the Netherlands and Sweden as well as Norway have started planning the establishment of repatriation centres in Afghanistan to which to return Afghan minors.
Kun otetaan huomioon Afganistanissa vallitseva sotatila ja se, että näiden alaikäisten lapsen oikeuksien toteutuminen on siellä mahdotonta, kysyn seuraavaa:
Given that Afghanistan is at war and that it is impossible for a child's rights to be guaranteed there:
Katsooko neuvosto, että on lapsen parhaan edun mukaista palata sodassa olevaan valtioon, joka ei kykene takaamaan perheeseen yhdistämistä eikä lapsen perusoikeuksien kunnioittamista?
Does the Council believe that it is in the children's very best interest to send them back to a country at war which cannot guarantee that they will be reunited with their families or have access to their basic rights?
Tietääkö neuvosto, onko näiden ilman huoltajaa olevien afganistanilaisten alaikäisten edut varmistettu koko heidän tulevaisuuttaan koskevassa päätöksentekoprosessissa jäsenvaltioille päätelmässä 18 osoitetun kehotuksen mukaisesti?
Does the Council know whether the best interest of these unaccompanied Afghan minors has been represented throughout the decision-making process over their future, as the Member States concerned are invited to do in agreement 18 of the conclusions?
Mitä ulkoisen yhteistyön välineitä neuvosto ja jäsenvaltiot ovat käynnistäneet tai koordinoineet rahoittaakseen kehityshankkeita, joilla näille alaikäisille tarjotaan Afganistanissa todellisia mahdollisuuksia peruskoulutukseen, terveydenhuoltoon, ammattikoulutukseen, nuorisotyöttömyyden vastaiseen tukeen ja muihin päätelmässä 6 mainittuihin seikkoihin?
What external cooperation instruments have the Council and the Member States coordinated or implemented to finance development projects to offer these minors real alternatives in Afghanistan regarding education, healthcare, professional training, support for youth employment programmes and other points raised in agreement 6 of the conclusions?
Voiko neuvosto kertoa, ovatko nämä jäsenvaltiot toteuttaneet jotain toimenpiteitä tällaisten vastaanottokeskusten perustamiseksi Afganistaniin ilman huoltajaa olevia alaikäisiä varten?
Have the abovementioned Member States implemented any measures to establish these accommodation centres for unaccompanied minors in Afghanistan?
Ohjelmassa todetaan myös, että unionin tason kokonaisvaltaisessa toiminnassa olisi yhdistettävä ennaltaehkäisyä, suojelua ja tuettua palauttamista koskevia toimenpiteitä ottaen samalla huomioon lapsen etu.
The Programme also states that a comprehensive response at Union level should combine prevention, protection and assisted return measures while taking into account the best interests of the child.
Tukholman ohjelmassa suhtauduttiin myös myönteisesti komission aikomukseen laatia toimintasuunnitelma tätä tarkoitusta varten.
The Stockholm Programme also welcomed the intention of the Commission to develop an action plan for this purpose.
Olisi myös muistettava, että Euroopan parlamentti korosti Tukholman ohjelmasta 25. marraskuuta 2009 antamassaan päätöslauselmassa P7_ TA (2009) 0090, kohta 79(c). muun muassa, että mahdollisessa ilman huoltajaa olevia alaikäisiä koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa olisi varmistettava, että silloin, kun palautus kolmanteen maahan on lapsen edun mukaista, yhteistyössä kohdemaan kanssa toteutetaan asianmukainen palauttamis- ja sopeuttamisprosessi.
It should also be recalled that the European Parliament, in its Resolution on the Stockholm Programme P7_ TA (2009) 0090, point 79(c). , adopted on 25 November 2009, stressed, inter alia , that any EU Action Plan on Unaccompanied Minors should ensure that, where return to a third country is in the best interests of the child, a proper return and reintegration process is put in place in cooperation with the country concerned.
Näihin päätelmiin sisältyy joukko komissiolle ja jäsenvaltioille osoitettuja suosituksia, joissa korostetaan lapsen etua ja yksilöllisen arvioinnin tarvetta.
These Conclusions contain a number of recommendations directed to the Commission and to Member States, emphasising the best interest of the child and the need for individual assessment.
Jäsenvaltioiden on saatettava direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä joulukuuhun 2010 mennessä.
The directive had to be transposed by Member States by December 2010.