natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Työntekijöiden palkkaamista koskevien ehtojen huomattava epätasapaino eri maissa vahingoittaa selvästi yhteisön talouspolitiikkaa, jossa olisi ehdottomasti toimittava samojen yhteisen talouspolitiikan soveltamista koskevien sääntöjen mukaisesti lähtemällä sitä, että jäsenvaltioissa voi olla tiettyä homogeenisuutta talouden suunnittelua koskevissa parametreissa, joihin kuuluu tietysti työntekijöiden palkkaaminen.
The clear imbalance in conditions of employment from one country to another damages Community economic policy as a whole, which finally needs to be provided with a level playing field so that a common economic policy can be drawn up, based on the principle that the Member States can ensure that a degree of homogeneity is reflected in their parameters for economic regulation, which evidently include employment contracts.
Olisiko komissio valmis ryhtymään työntekijöiden palkkaamista eri jäsenvaltioissa koskevan valkoisen kirjan laadintaan, jotta työntekijöiden palkkaamisessa Euroopan unionin maissa sovellettavia järjestelmiä pyrittäisiin tulosten selvittyä yhdenmukaistamaan?
Would the Commission be prepared to draw up a White Paper on employment contracts in the various Member States so that, once the results are known, it can seek to harmonise the various systems that apply to employment contracts in European Union countries?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2671/10
WRITTEN QUESTION E-2671/10
Aihe: Euroopan unionin kauppaoikeuden lakikokoelma
Subject: Code of commercial laws in the European Union
Yhteisön sisämarkkinoiden seurauksena talouspolitiikkamme kehittämisen nykyisen perustan muodostavaa pilaria on vahvistettu todellisen yhteisön talouspolitiikan rakentamisen tavoittelemista varten.
The Community's single internal market has made it possible to strengthen one of the main pillars on which the development of our economic policy now rests, thus making it possible to aspire to build a genuine Community economic policy.
Ymmärtääkö komissio, että sen tehtävänä on edistää tällaisen Euroopan unionin kauppaoikeuden lakikokoelman laatimista, jotta komissio voisi auttaa yhteisön alan ammattilaisia heidän jokapäiväiseen työhönsä kuuluvassa lainsäädäntötekstien tutkimisessa?
Does the Commission believe that it is in a position to promote the drawing-up of such a code of commercial laws in the European Union, in order to help people working in the Community's commercial sector in their every-day task of consulting the relevant legislative texts?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2672/10
WRITTEN QUESTION E-2672/10
Aihe: Diktatuureihin liittyvien rikosten tutkinta
Subject: Investigations into crimes committed by dictatorships
Espanjan valtakunnallisen ylioikeuden tuomari Baltasar Garzón joutuu syytettyjen penkille, koska hän on tutkinut francolaisuuden aikana tehtyjä vanhentumattomia rikoksia.
The Spanish High Court judge Baltasar Garzón is facing charges for attempting to investigate the crimes committed during the Franco era, which cannot be time-barred.
Garzón oli osoittanut kykenevänsä tavoittelemaan Francisco Francon ja francolaisten kiinni saamista ihmisyyttä vastaan tehdyistä rikoksista, jotka eivät vanhene ja joiden osalta ei voida myöntää armahdusta.
Baltasar Garzón had declared himself competent to conduct an investigation into Francisco Franco and Francoism for crimes against humanity, which are not subject to the statute of limitations and for which no amnesty can be granted.
Rikosasian tavoitteena oli paikantaa yli 100 000 Francon diktatuurin aikana kadonnutta henkilöä.
The ultimate goal of the criminal case was to locate the more than 100 000 people who disappeared during the Franco dictatorship.
Mielestäni on kuitenkin tarpeellista pyytää komissiota ilmaisemaan kantansa sekä poliittisiin että oikeudellisiin aloitteisiin, jotka koskevat demokraattisen muistin palauttamista ja korvausten maksamista Euroopassa 1900-luvulla diktatuurien ja totalitääristen järjestelmien vainon uhreiksi joutuneille ihmisille.
Whilst we are aware that the Commission has no competence in this matter and legal independence must be respected, we consider it necessary to ask the Commission to take up a position on the political and judicial initiatives aimed at recovering democratic memory and making reparations to the victims of repression under dictatorships and totalitarian regimes in Europe in the 20th century.
Onko komission mielestä aiheellista, että asian käsittely keskeytetään hyväksymällä käsiteltäväksi tuomaria vastaan nostettu rikossyyte tuomarin oikeudellisesta toiminnasta, joka liittyy francolaisuuden aikana tehtyjen vanhentumattomien rikosten tutkintaan?
Consequently, does the Commission consider it appropriate that a case should be opened to suspend Baltasar Garzón from his post, based on the acceptance of a criminal complaint brought against a judge on the grounds of his judicial activities in investigating the crimes of Francoism, which are not subject to the statute of limitations?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2673/10
WRITTEN QUESTION E-2673/10
AHEAD on Euroopan komission perusoikeuksista ja kansalaisuudesta vastaavan osaston yhteisrahoittama hanke, jonka tavoitteena on laatia homofobian ja transfobian kaltaisten syrjinnän muotojen torjumista koskevia suosituksia ja hyviä käytäntöjä käsittelevä valkoinen kirja.
Ahead is a project co-financed by the Commission's Directorate for Fundamental Rights and Citizenship with the aim of drawing up a White Paper containing recommendations and local best practices with a view to combating types of discrimination such as homophobia and transphobia.
Valkoisen kirjan laatimista varten osaston on tutustuttava mahdollisimman suureen määrään muun muassa koulutukseen, perhe-elämään, sosiaaliseen osallisuuteen, maahanmuuttoon ja julkisiin tiloihin liittyviä hyviä paikallisia käytäntöjä, toimintoja, metodologioita ja työkaluja.
In order to draw up this White Paper, the body concerned needs as much information as possible on local best practices, actions, methodologies and tools in areas such as education, the family, social inclusion, immigration and public spaces.
Onko komissio tietoinen EU:n jäsenvaltioiden paikallishallintojen hyödyntämistä homofobian ja transfobian vastaisista hyvistä käytännöistä?
Is the Commission aware of best practices carried out by local governments in the EU to combat homophobia and transphobia?
Mitä homofobian ja transfobian vastaisia hyviä käytäntöjä komissio edistää tai kehittää?
What best practices is the Commission promoting or developing to combat homophobia and transphobia?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2675/10
WRITTEN QUESTION E-2675/10
Aihe: Ilmanlaatua koskevan direktiivin rikkominen
Subject: Violation of air quality directive
Jäsenvaltiot ovat siten rikkoneet kyseistä direktiiviä eivätkä ne kykene saavuttamaan typpidioksidin raja-arvoa (0,04 mg/m 3 ) 1. tammikuuta 2010 mennessä niin kuin niiden olisi kuulunut tehdä direktiivin nojalla (liite XI).
The MSs have thereby violated the AQD for years and will, consequently, not meet the NO 2 limit value (0.04 mg/m3) by 1 January 2010 as they should according to the directive (AQD, Annex XI).
Vaikuttaa kuitenkin siltä, että lähes kaikkien jäsenvaltioiden odotetaan saavan lykkäystä typpidioksidin raja-arvoista vuosiksi 2010–2015.
Nevertheless, it seems that just about all MSs expect to get respite for the NO 2 limit value from 2010 to 2015.
Lykkäystä saadakseen jäsenvaltioiden on osoitettava, että määräaikoja ei kyetä noudattamaan.
In order to get a postponement of the deadline the MSs must bear the burden of proving that the deadlines cannot be met.
Pyytäisin komissiolta vastausta seuraaviin kysymyksiin: 1.
I would ask the European Commission to answer the following questions: 1.
Voiko komissio pyytää jäsenvaltioilta asiakirjoihin perustuvaa näyttöä aiemmista yrityksistä liikenteen typen oksidien päästöjen rajoittamiseksi ja asianmukaisista toimenpiteistä, ”jotta ylityksen kesto jää mahdollisimman lyhyeksi”, vai voiko jäsenvaltio pyytää – tekemättä käytännössä mitään – määräajan lykkäämistä dokumentoimatta toimia, joista on säädetty yhteisön lainsäädännössä? 2.
Would the Commission ask the MSs to provide documentation for their previous efforts to limit traffic emissions of NO x and hence ‘the appropriate measures taken to keep the exceeding period as short as possible’, or would it be possible for a MS — although nothing has been done so far — to ask for a postponement of the deadline without documenting the efforts prescribed by previous Community legislation? 2.
Myöntääkö komissio, että raskaille hyötyajoneuvoille kehitetty uusi selektiivinen katalyyttinen pelkistys poistaa yli 80 prosenttia niiden typen oksideista, ja arvioiko komissio, että tällaisilla toimilla kyettäisiin vähentämään useissa jäsenvaltioissa yli 50 prosentilla niiden katujen määrää, joilla typpidioksidin raja-arvo ylittyy? 3.
Does the Commission recognise that new selective catalytic reduction (SCR) for retrofitting heavy duty vehicles (HDV) removes more than 80 % of the NO x from HDV, and would the Commission estimate that such measures could reduce the number of streets exceeding the NO 2 limit value by more than 50 % in a large number of MSs? 3.
Voivatko jäsenvaltiot, jotka eivät kykene noudattamaan typpidioksidin raja-arvoa suuremmissa kaupungeissaan, saada lykkäystä, jos ne eivät ole luoneet ympäristövyöhykkeitä, joilla on pakollista käyttää selektiivistä katalyyttista pelkistystä raskaissa hyötyajoneuvoissa?
Will it be possible to get respite for MSs not fulfilling the NO 2 limit value in larger cities if they have not implemented environmental zones with SCR requirements on HDV?
Voidaanko selektiivinen katalyyttinen pelkistys siis katsoa ilmanlaatua koskevassa direktiivissä tarkoitetuksi asianmukaiseksi toimenpiteeksi? 4.
Is SCR thereby to be considered as an ‘appropriate measure’ in relation to the AQD? 4.
Onko komissio samaa mieltä siitä, että jäsenvaltiot pystyvät noudattamaan typpidioksidin raja-arvoja jos ne luovat suurempiin kaupunkeihinsa ympäristövyöhykkeitä, joilla on pakollista käyttää selektiivistä katalyyttista pelkistystä raskaissa hyötyajoneuvoissa, ja tiukempia ympäristövyöhykkeitä (kuten Berliinissä), mitä voidaan mahdollisesti täydentää liikenteen vähäisellä rajoittamisella? 5.
Does the Commission agree that MSs can fulfil the NO 2 limit value if they implement environmental zones in large cities with SCR requirements on HDV combined with stricter environmental zones (as in Berlin), possibly supplemented with minor traffic reductions? 5.
Voivatko jäsenvaltiot saada lykkäystä typpidioksidin raja-arvon noudattamiseen suuremmissa kaupungeissaan, jos ne eivät ole luoneet ympäristövyöhykkeitä, joilla on pakollista käyttää selektiivistä katalyyttista pelkistystä raskaissa hyötyajoneuvoissa, ja tiukempia ympäristövyöhykkeitä (kuten Berliinissä) täydennettynä liikenteen vähäisellä rajoittamisella?
Will it be possible to get respite for MSs not fulfilling the NO 2 limit value in larger cities if they have not implemented environmental zones with SCR requirements on HDV combined with stricter environmental zones (as in Berlin), supplemented with minor traffic reductions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2680/10
WRITTEN QUESTION E-2680/10
Aihe: Kilpailun vääristyminen Itävallan standardointisääntöjen vuoksi
Subject: Austrian standardisation rules causing distortion of competition
Keskikokoinen yritys vaalipiirissäni kuuluu johtaviin betonikuilujen sisävuoraukseen tarkoitettujen muovisten ja lasikuituisten kuilunpohjapäällysteiden valmistajiin.
A medium-sized company in my constituency is one of the leading producers of plastic shaft floor linings and glass-fibre plastics for concrete shaft linings.
Itävallassa voidaan vastaisuudessa rakentaa vain sellaisia tämän lajin osia, jotka vastaavat uutta itävaltalaista standardointisääntöä (ONR 2504–1 ja ONR 2504–2).
In future, the manufacture of such items in Austria will be permitted only if they conform to a new Austrian standardisation rule (ONR 2504-1 and ONR 2504-2).
Tämä yritys vaalipiirissäni ei katso voivansa täyttää tämän standardin vaatimuksia, koska sillä ei ole tarvittavia patenttioikeuksia.
The company in my constituency is not able to comply with this, as it does not have the requisite patent rights.
Ne ovat erään itävaltalaisen kilpailevan yrityksen omistuksessa, joka yrittää näiden standardien avulla häätää kilpailijat Itävallan markkinoilta.
These are owned by a rival Austrian company which is trying to force competitors out of the Austrian market by means of these standards.
Katsooko komissio itävaltalaisen yrityksen menettelyn aiheuttaneen kilpailun vääristymistä?
In the Commission’s view, does this procedure constitute distortion of competition by the Austrian company?
Mitä komissio ehdottaa tehtäväksi tämän tilanteen selvittämiseksi?
What does the Commission intend to do in order to help clarify this situation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2681/10
WRITTEN QUESTION E-2681/10
Aihe: Vesihuolto ja vesimarkkinat EU:ssa
Subject: Water supply and water market in the EU
Lukuisat esimerkit kaikkialta maailmasta osoittavat, että vesihuollon vapauttamisella on ikäviä sivuvaikutuksia.
Numerous cases throughout the world show that liberalising water supply has extremely unpleasant side-effects.
Nämä ovat tiivistetyssä muodossa: huoltovarmuuden ja veden laadun huonontuminen kuluttajahintojen noustessa.
These can be summarised thus: a reduction in security of supply and water quality accompanied by rising consumer prices.
Lisäksi vedestä tulee yhä suuremmassa määrin konsernien investointien, spekuloinnin ja rahanahneuden kohde.
In addition, water is increasingly becoming an object of investment and speculation for companies in the race for profit.
Vesirikkaita EU:n jäsenvaltioita uhkaa Lissabonin sopimuksen takia poliittisella tasolla kiihkeä uudelleenjakokeskustelu.
At the political level, Member States with plenty of water might, as a result of the Lisbon Treaty, soon have to discuss redistribution.
Yksinkertaistettu tarkistusmenettely yhdessä yhteisvastuulausekkeen kanssa saattaa johtaa siihen, että tehomaatalouden ja tuhlauksen kuivattamat alueet (kuten Espanja) voivat vaatia apua vesitoimitusten muodossa.
The simplified revision procedures together with the solidarity clause might mean that regions where intensive agriculture and wastefulness have led to drought (such as in Spain) will request help in the form of the supply of water.
Suunnitteleeko komissio täsmällisiä sääntöjä vesimarkkinoiden yksityistämistoimille?
Does the Commission intend to draw up specific rules for privatisation measures in the water market?
Rajoitetaanko vesihuollon vapauttamista, jos edellä mainitut kielteiset vaikutukset huoltoon lisääntyvät?
Are limits set to be imposed on the liberalisation of water supply if the above negative effects on supply increase in intensity?
Millainen on menettely, jos esimerkiksi Espanja – Lissabonin sopimuksen yhteisvastuulausekkeeseen vedoten – vaatii apua vesihuoltoaan varten?
What would the procedure be if Spain, for example — invoking the solidarity clause in the Lisbon Treaty — requested help with its water supply?
Vaadittaisiinko siinä tapauksessa ensin säästötoimia omassa maassa (kuten golfkenttien kastelun vähentämistä, vesijohtoverkoston vuotojen paikkaamista, muutoksia vientijohtoisessa tehomaataloudessa)?
Would austerity measures such as a reduction in golf course watering, the sealing of leaks in distribution networks and the conversion of export-oriented intensive agriculture firstly be called for in the country concerned?
Vai onko odotettavissa konkreettisia toimenpiteitä vesiresurssien antamisesta käyttöön vesirikkaista EU:n jäsenvaltioista?
Alternatively, are specific measures planned which will make water from Member States with plenty of water available?
Miltä tässä tapauksessa voisi konkreettisesti näyttää ”yhteisvastuullinen avunanto” vesihuollossa?
If it is indeed required, what form might ‘solidarity aid’ take in terms of water supply?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2682/10
WRITTEN QUESTION E-2682/10
Aihe: Schengenin tietojärjestelmä – Biometristen tietojen hankkiminen
Subject: Schengen Information System — collection of biometric data
Biometristen passien käyttöönotosta lähtien Schengen-maat ovat odottaneet Schengenin tietojärjestelmän (SIS) uutta versiota, joka osaa lukea myös biometrisiä tietoja.
The Schengen countries have been waiting for a new version of the Schengen Information System (SIS) which can also read biometric data since biometric passports were introduced.
Uuden ohjelman piti käynnistyä jo vuonna 2007, mutta tähän saakka kaikki käytännön testit ovat epäonnistuneet, järjestelmä ei toimi vieläkään.
The new programme was due to be launched in 2007, but all trials to date have been unsuccessful and the system is still not working.
Milloin käynnistyi hanke SIS:n uuden version käyttöön ottamiseksi?
When was the project to introduce the new version of the SIS launched?
Millaisia summia komissio on jo sijoittanut uuteen SIS:ään?
How much had the Commission already invested in the new SIS?
Miten suuret investoinnit tarvitaan SIS:n saamiseksi vauhtiin?
How much money is needed to get the SIS working?
Mikä on syynä sille, ettei uusi SIS toimi?
Why is the new SIS not working?
Suunnitteleeko komissio vahingonkorvausvaatimusten esittämistä?
Does the Commission intend to claim for compensation?
Onko totta, että olisi ollut mahdollista laajentaa vanhaa, toimivaa SIS:ää siten, että se olisi pystynyt lukemaan biometrisiä tietoja?
Is it true that it might have been possible to further develop the old (working) SIS in order to render it capable of reading biometric data?
Onko totta, että tämä toimivan, vanhan SIS:n mukauttaminen olisi ollut selvästi halvempaa?
Is it true that adapting the old (working) SIS in this way would have been much cheaper?
Mitä varatoimintamalleja on komission mielestä olemassa siltä varalta, että uuden SIS:n kehittäminen keskeytetään lopullisesti?
What emergency scenarios does the Commission foresee if the development of the new SIS is suspended for good?
Mihin mennessä Schengen-valtioiden käytössä on tarkoitus olla etsintätietokanta?
When can the Schengen countries expect to have a working search database?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2683/10
WRITTEN QUESTION E-2683/10
Aihe: Kirgisian rahoitustuki vuosina 2007–2013
Subject: Financial support for Kyrgyzstan for the period 2007‑13
Euroopan unioni on solminut Itä-Euroopan, Etelä-Kaukasian ja Keski-Aasian valtioiden kanssa yhdeksän kumppanuus- ja yhteistyösopimusta (muun muassa Kirgisian kanssa), joiden avulla on tarkoitus vakauttaa demokratiaa ja kehittää taloutta näissä maissa.
The EU has concluded nine Partnership and Cooperation Agreements with countries in Eastern Europe, the South Caucasus and Central Asia (including with Kyrgyzstan) which aim to consolidate democracy and develop the economy of those countries.
EU:n rahoitus Kirgisian tasavallassa on pelkästään maatalouden alan hankkeissa suuruusluokkaa 55 miljoonaa euroa.
The EU spends in the order of 55 billion euros on financing agricultural projects alone in the Republic of Kyrgyzstan.
Mitä hankkeita näin osoitetuilla varoilla konkreettisesti toteutettiin?
Precisely which projects have been concluded with the funds provided?
Miten hankkeita varten perustettu yhteistyöneuvosto arvioi tuettuja hankkeita?
What is the assessment of the Cooperation Council constituted for this purpose of the projects supported?
Otettiinko Kirgisiassa huomioon perinteisten, puolipaimentolaisten maatalousrakenteiden säilyttäminen?
Has attention been paid in Kyrgyzstan to maintaining traditional semi-nomadic agricultural structures?
Liitettiinkö maataloushankkeita yhteen kestävän matkailun (ekomatkailu) kanssa?
Have agricultural projects been combined with sustainable tourism (ecotourism)?
Mitkä hankkeet paneutuvat yksilökohtaisten maatalousrakenteiden säilyttämiseen ja ehkäisivät samanaikaisesti maaltapakoa?
Which projects are concerned with both maintaining individual agricultural structures and preventing migration away from rural areas?
Onko siitä olemassa arviointeja?
Have the relevant project assessments been produced?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2684/10
WRITTEN QUESTION E-2684/10
Aihe: Armenialaisten kansanmurha – Vaikutukset Turkin ja Euroopan unionin välisiin suhteisiin
Subject: Armenian genocide — impact on relations between Turkey and the EU
Sekä Ruotsin parlamentti että Yhdysvaltain edustajainhuoneen ulkoasiainvaliokunta hyväksyivät hiljattain päätöslauselmat, joiden mukaan turkkilaisten ensimmäisen maailmansodan aikana armenialaisiin kohdistama verilöyly luokitellaan kansanmurhaksi.
Both the Swedish Parliament and the Committee on Foreign Affairs of the US House of Representatives have recently passed resolutions classifying the Turkish massacre of Armenians during the First World War as genocide.
Turkin pääministeri Erdogan luonnehti näitä armenialaisia koskevia päätöslauselmia sananmukaisesti komediaksi, parodiaksi ja väärän politiikan tulokseksi sekä ilmoitti niiden olevan haitaksi maiden välisille suhteille.
Turkish Prime Minister Erdoğan has described these resolutions literally as a ‘farce’, a ‘parody’ and the ‘product of erroneous polices’, and has reacted by stating that relations between Turkey and the other countries are now strained.
Erdogan selvitti sanallisesti: ”Antakaa minun sanoa selkeästi, että tämä päätöslauselma ei aiheuta meille haittaa.
In Erdoğan’s words: ‘Let me say quite clearly that this resolution will not harm us.
Se rasittaa kuitenkin valtioiden välisiä suhteita, vaarantaa niiden intressejä sekä haittaa niiden näkemyksiä tulevaisuudesta.”
But it will damage relations between countries, the interests of two countries and their visions for the future.
Erdoganin mukaan turkkilaiset eivät kuitenkaan aio antaa periksi.
We will not be the losers.’
Lisäksi Erdogan uhkasi karkottaa välittömästi 100 000 armenialaista, joilla ei ole voimassa olevaa oleskelulupaa.
He also threatened immediately to expel 100 000 Armenians who did not have valid residence permits.
Mitä mieltä komissio on Turkin pääministeri Erdoganin avoimista uhkauksista Yhdysvaltoja ja Ruotsia kohtaan, erityisesti Turkin demokratian ja politiikan kypsyyden sekä tulevien jäsenyysneuvottelujen näkökulmasta?
How does the Commission view these blatant threats by the Turkish Prime Minister against the USA and Sweden, in particular with regard to Turkey’s democratic and political maturity and further accession negotiations?
Aikooko komissio reagoida asianmukaisella tavalla pääministeri Erdoganin ilmoitukseen 100 000 armenialaisen karkottamisesta?
Will the Commission react appropriately to Erdoğan’s threat to deport 100 000 Armenians?
Onko tällä Erdoganin ilmoituksella asianmukaisia seurauksia Euroopan unionin ja Turkin välisille jäsenyysneuvotteluille?
Will Erdoğan’s announcement have appropriate consequences for Turkey’s accession negotiations with the EU?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2685/10
WRITTEN QUESTION E-2685/10
Aihe: Eurooppayhtiön (Societas Europea) sääntöjen toimivuutta koskeva arviointi
Subject: Assessment of the Statute for a European Company (Societas Europea) in practice
Viisi vuotta eurooppayhtiön (SE) sääntöjen hyväksymisen jälkeen Euroopan unionissa on rekisteröity alle 450 yritystä ”eurooppalaisiksi yrityksiksi”, vaikka tällä järjestelmällä on lukuisia etuja yrityksille (sisäisten toimintakulujen väheneminen, kilpailukyvyn vahvistuminen jne.).
Five years after the adoption of a Statute for a European Company (SE), less than 450 companies have registered in the EU as ‘European companies’ notwithstanding the numerous advantages conferred (reduction of internal overheads, greater competitiveness, etc.).
Euroopan komissio on käsitellyt asiaa viimeksi julkisessa kuulemisessa, jonka tavoitteena oli ehdottaa sääntöihin mahdollisia muutoksia, jotka auttaisivat vahvistamaan tämän instituution näkyvyyttä ja parantamaan sen toimintaa.
Recently the Commission has organised a public debate on the matter with a view to proposing amendments to the Statute so as to heighten its profile and improve the functioning thereof.
Voisiko komissio toimittaa vertailtavia tilastotietoja sellaisten yritysten määrästä, jotka ovat ottaneet käyttöön nimityksen ”eurooppalainen yritys” EU:n 27 jäsenvaltiossa?
Can it give comparative statistics concerning the number of enterprises in the 27 Member States which have to date decided to avail themselves of ‘European Company’ status?