natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi vuonna 2009, että vähintään kolme tuntia myöhässä olevien lentojen matkustajille kuuluu maksaa korvaus samoin kuin peruutettujen lentojen matkustajille.
In 2009 the European Court of Justice ruled that airline passengers whose flights had been delayed by three hours or more were entitled to compensation on the same basis as those whose flights had been cancelled.
Tuomioistuin tarkensi siten Euroopan unionin lentomatkustajille annettavia korvauksia ja apua koskevaa asetusta, jonka mukaan lennon peruuntuessa tai koneeseen pääsyn estyessä (lentokoneen ylivaraus) matkustajan tulee saada matkan pituudesta riippuva kiinteämääräinen korvaus.
The Court cited the 2004 EU regulation on compensation and assistance to passengers, under which, in the event of cancellation of their flight or denied boarding (overbooking), passengers are entitled to flat-rate compensation on the basis of the distance of their journey.
Vuoden 2004 asetuksessa ei sen sijaan määrätty tarkasti, että myös myöhästyneiden lentojen matkustajille kuuluu oikeus korvaukseen – tuomioistuimen mukaan he kärsivät vastaavanlaisen, ajan menettämiseen perustuvan vahingon eli he näin ollen ovat vastaavanlaisessa tilanteessa.
Although the 2004 regulation did not stipulate clearly that passengers subject to flight delays were also entitled to compensation, the Court felt that they had suffered similar damage in terms of loss of time and were therefore in a comparable situation.
Tuomioistuin kiinnitti kuitenkin huomiota siihen, että tällaisesta myöhästymisestä ei synny korvausoikeutta, jos se on aiheutunut erityisistä olosuhteista, joita ei voitu välttää kaikkien kohtuudella edellytettyjen toimenpiteiden toteuttamisesta huolimatta.
Nevertheless, the Court pointed out that compensation was not due if the delays were caused by extraordinary circumstances which could not have been avoided even if all reasonable measures had been taken.
Tuomarit hylkäsivät etukäteen teknisten ongelmien tunnustamisen tällaiseksi seikaksi, koska ne ovat yleensä vältettävissä lentokoneiden asianmukaisen tarkastuksen avulla.
The Court rejected outright the possibility that the ‘technical problems’ often cited by airlines could be counted as extraordinary circumstances, since they could generally be avoided if proper checks on aircraft were carried out.
Matkustajien yleisessä tietoisuudessa on, että lentokoneen tekniset ongelmat johtavat mahdollisen korvaushakemuksen mitätöintiin.
As a result, passengers have the impression that technical problems invalidate any possible claim to compensation.
Onko Euroopan komissio suorittanut tarkastuksia tai toteuttanut tutkimuksia väitettyihin teknillisiin ongelmiin perustuvista korvauksen epäämisistä?
Has the Commission carried out checks or asked for research to be conducted regarding the refusal to pay compensation because of alleged technical problems?
Onko Euroopan komissio antanut asiasta suosituksia kansallisille siviili-ilmailun sääntelijöille?
Has the Commission issued any recommendations on this matter to national civil aviation authorities?
Mihin toimiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä lisätäkseen tietoisuutta matkustajille kuuluvista oikeuksista kyseisessä asiassa?
What will the Commission do to raise passengers' awareness of their rights in this area?
Lisäksi viime aikoina turhaan itselleen kuuluneita korvauksia peränneet matkustajat ovat jättäneet ryhmäkanteita muutamaa eurooppalaista lentoliikenteen harjoittaa vastaan.
Furthermore, passengers who have been denied the compensation to which they are entitled have recently brought a collective action against a number of European airlines.
Lentoliikenteen harjoittajat eivät halua kuitenkaan tunnustaa lakitoimistojen edustusta, koska heidän mielestään korvausasia on matkustajan ja liikennöitsijän välinen yksityinen asia.
The airlines in question have refused to recognise the passengers' legal representatives, taking the view that compensation is a personal issue between the passenger and the carrier concerned.
Mikä on Euroopan komission kanta asiaan?
What position does the Commission take on this matter?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007950/2011
Question for written answer E-007950/2011
Aihe: Älykäs kasvu ja koheesiopolitiikka
Subject: Intelligent growth and Cohesion Policy
Eurooppa 2020 ‑strategian tavoitteena on älykäs kasvu, jonka pohjana on ensisijaisesti EU:n tulevan kasvun määräävinä tekijöinä toimiviin osaamiseen ja innovointiin perustuvan talouden kehittäminen.
The EU 2020 Strategy sets the goal of intelligent growth, making its priority the development of an economy based on knowledge and innovation as the decisive factors for securing future EU growth.
EU:n on panostettava innovointiin, koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen ja digitaaliyhteiskuntaan, jotta EU:n taloudesta voidaan tehdä maailmanlaajuisesti kilpailukykyisempi.
Th Union needs to commit itself to innovation, education, training and life-long learning and on the digital society in order to create an economy which is more competitive at world level.
Rahoitusnäkymissä on ennakoitu mahdollisuutta luoda 80 miljardin euron arvoinen yhteinen strateginen kehys tutkimusta, innovointia ja teknologian kehittämistä varten. —
The financial perspective envisages the possibility of creating a Joint Strategic Framework for research, innovation and technological development with funding of EUR 80 billion.
Koheesiopolitiikan tavoitteena on koko Euroopan unionin yhdenmukainen kehittäminen SEUT:n 174 artiklan mukaisesti sellaisten rakenteellisten rahoitusvälineiden tarjoaman tuen avulla, joiden tavoitteena on osaltaan auttaa Euroopan unionin eri alueiden välisten erojen vähentämisessä ja edistää Euroopan unionin yhdenvertaista kehitystä.
The cohesion policy seeks the harmonious development of the European Union as a whole, in keeping with TFEU Article 174, by means of support from financial instruments of a structural nature, in order to help reduce disparities between the various regions within the Union by promoting a balance within the Union with regard to development levels.
Mihin toimenpiteisiin aiotaan ryhtyä, jotta Euroopan unionin alueellista ja maailmanlaajuista kilpailukykyä koskevaan kysymykseen ei kiinnitettäisi liikaa huomiota EU:n sisäistä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan tavoitteen kustannuksella?
What measures are going to be taken to prevent excessive concern with the need to make EU as a whole more competitive at regional and global level proving detrimental toS the objective of economic, social and regional cohesion within the European Union?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007951/2011
Question for written answer E-007951/2011
Aihe: Varapuheenjohtaja/korkea edustaja – Lähi-idän rauhanprosessi, Palestiinan valtion tunnustaminen ja EU:n kanta
Subject: Vice-President/High Representative — Middle East peace process, recognition of the State of Palestine and the EU's position
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä tänä vuonna, jotta se voisi edistää kaikkien Israelin palestiinalaisväestölle asettamien esteiden purkamista (Gazan alueella ja Länsirannalla)?
What action does she intend to take this year to call for an end to all the blockades imposed by Israel on the Palestinian people in the Gaza Strip and the West Bank?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007953/2011
Question for written answer E-007953/2011
Aihe: Elinikäisen oppimisen ohjelman (2007–2013) parhaat käytännöt
Subject: Best practices of the Lifelong Learning Programme 2007‑13
Elinikäisen oppimisen ohjelmalla 2007–2013 edistetään vuorovaikutusta, yhteistyötä ja liikkuvuutta eri koulutusjärjestelmien välillä Euroopan unionissa, ja kuten tiedetään, se jakautuu Comenius-, Erasmus-, Leonardo Da Vinci- ja Grundtvig-ohjelmiin.
The Lifelong Learning Programme 2007‑13 supports interaction, cooperation and mobility between education and training systems within the Community and hinges around the programmes Comenius, Erasmus, Leonardo Da Vinci and Grundtvig.
Voiko komissio näin ollen ilmoittaa, mitkä ovat olleet edellä mainitun ohjelman perusteella saadut parhaat käytännöt?
Can the Commission indicate what best practices have emerged from this programme?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007954/2011
Question for written answer E-007954/2011
Aihe: Kilpailukykyä ja innovointia koskevan puiteohjelman (2007–2013) parhaat käytännöt
Subject: Best practices of the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) 2007‑13
Kilpailukykyä ja innovointia koskeva puiteohjelma (2007–2013) toimii uutena toimintaohjelmana, jolla tuetaan pk-yrityksiä innovoinnin ja ekoinnovaatioiden alalla sekä parannetaan alueellisten yritysten rahoituksen ja tukipalvelujen saantia.
The Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) 2007‑13 is designed to provide a new operational plan in support of SMEs in the field of innovation, including eco‑innovation, and to offer better access to finance and business support services in the regions.
Ohjelmalla myös edistetään tieto- ja viestintätekniikoiden omaksumista ja käytön parantamista kolmen erityisohjelman avulla.
It also promotes the take-up and better use of information and communication technologies (ICT) via three specific programmes.
Voisiko komissio ilmoittaa, mitkä ovat olleet edellä mainitun ohjelman perusteella saadut parhaat käytännöt?
Can the Commission indicate what best practices have emerged from this programme?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007955/2011
Question for written answer E-007955/2011
Aihe: Kolmansien maiden kanssa korkea-asteen opetuksen alalla toteutettavan yhteistyöohjelman parhaat käytännöt
Subject: Best practices of the Programme for Cooperation in Higher Education with Third Countries
Kolmansien maiden kanssa korkea-asteen opetuksen alalla toteutettavalla yhteistyöohjelmalla pyritään parantamaan opetusjärjestelmän laatua, mikä toteutetaan edistämällä opiskelijoiden liikkuvuutta osallistujamaiden välillä ja tehostamalla tällä tavoin kansainvälistä vuoropuhelua sekä kyseisten kulttuurien, kielten ja oppilaitosten kohtaamista ja tuntemusta.
The Programme for Cooperation in Higher Education with Third Countries is designed to increase the quality of education systems by promoting student mobility between participating countries and thereby encouraging international dialogue and enabling comparisons and understanding of their different cultures, languages and institutions.
Tällä hetkellä on viisi kahdenvälistä yhteistyöohjelmaa, jotka ovat yhtäältä EU:n ja toisaalta Australian, Kanadan, Japanin, USA:n, Uuden Seelannin ja Etelä-Korean välisiä.
There are currently five bilateral cooperation programmes running between the EU and Australia, Canada, Japan, the USA, New Zealand and South Korea.
Voiko komissio edellä esitetyt seikat huomioon ottaen sanoa, mitkä ovat olleet kyseisen ohjelman perusteella saadut parhaat käytännöt?
Can the Commission indicate what best practices have emerged from this programme?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007956/2011
Question for written answer E-007956/2011
Aihe: Kulttuuri-ohjelman (2007–2013) parhaat käytännöt
Subject: Best practices of the Culture Programme 2007‑13
Kulttuuri-ohjelmalla (2007–2013) pyritään edistämään eurooppalaisille yhteistä ja yhteiseen kulttuuriperintöön perustuvaa kulttuurialuetta kehittämällä ohjelmaan osallistuvien valtioiden luovien taitelijoiden, kulttuurialan toimijoiden ja kulttuurilaitosten välistä kulttuuriyhteistyötä, jotta edistettäisiin Euroopan kansalaisuuden kehittymistä, mikä toteutetaan edistämällä kulttuurialan toimijoiden kansainvälistä liikkuvuutta.
The Culture Programme 2007‑13 was introduced with the aim of helping to promote a shared European cultural space based on Europe’s common cultural heritage by fostering cultural cooperation between artists, cultural operators and cultural institutions in the participating countries with a view to nurturing European citizenship by encouraging the cross‑border mobility of cultural operators.
Voiko komissio edellä esitetyt seikat huomioon ottaen sanoa, mitkä ovat olleet kyseisen ohjelman parhaat käytännöt?
Can the Commission indicate what best practices have emerged from this programme?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007957/2011
Question for written answer E-007957/2011
Aihe: DAPHNE III -ohjelman parhaat käytännöt
Subject: Best practices of the Daphne II programme
DAPHNE III ‑ohjelmalla pyritään ehkäisemään ja torjumaan lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ja hyväksikäyttöä sekä suojelemaan riskiryhmiä, mikä toteutetaan rahoittamalla alalla toimivia kansalaisjärjestöjä, valistus- ja tiedotustoimia sekä kyseisten henkilöiden suojelemiseen tarkoitettuja erityisohjelmia.
The Daphne II programme deals with preventing and combating violence and abuse against children, young people and women, and protecting risk groups, via the funding of assistance to NGOs operating in this area, awareness‑raising and information measures and the implementation of special programmes designed to protect the groups of people concerned.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007958/2011
Question for written answer E-007958/2011
Aihe: Huumetorjuntaa ja -tiedotusta koskevan ohjelman (2007–2013) parhaat käytännöt
Subject: Best practices of the Drug Prevention and Information Programme 2007‑13
Huumetorjuntaa ja -tiedotusta koskevan ohjelman (2007–2013) yhtenä monista tavoitteista on ennaltaehkäistä ja vähentää huumeiden käyttöä ja huumeriippuvuutta, tukea EU:n huumeidenvastaisen strategian toteuttamista, edistää ylikansallista toimintaa sekä ottaa kansalaisyhteiskunta mukaan huumeiden vastaiseen työhön.
The many aims of the Drug Prevention and Information Programme 2007‑13 include those of preventing and reducing drug consumption and drug dependency, supporting the implementation of the EU’s anti‑drug strategy, promoting cross‑border actions and encouraging the participation of civil society.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007959/2011
Question for written answer E-007959/2011
Aihe: Tulli 2013 -ohjelman parhaat käytännöt
Subject: Best practices of the Customs 2013 Programme
Yksi Tulli 2013 ‑ohjelman (2008–2013) lukuisista tavoitteista on edistää yleiseurooppalaisen sähköisen tulliympäristön perustamista, vahvistaa kansainvälistä tulliyhteistyötä ja valmistella laajentumista.
The many aims of the Customs 2013 Programme (2008‑13) include that of promoting the creation of a Europe‑wide computerised customs system, strengthening international customs cooperation and preparing for enlargement.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007960/2011
Question for written answer E-007960/2011
Aihe: Älykäs energiahuolto Euroopassa II -erityisohjelman parhaat käytännöt
Subject: Best practices of the specific programme Intelligent Energy Europe II
Älykäs energiahuolto Euroopassa II ‑erityisohjelman neljä erityistä toiminta-alaa ovat energiatehokkuus ja varojen järkevä käyttö (SAVE), uudet ja uusiutuvat energialähteet (ALTENER), energia ja liikenne (STEER) sekä integroidut aloitteet.
The specific programme Intelligent Energy Europe II deals with four specific areas: energy efficiency and the rational use of resources (SAVE); new and renewable energy sources (ALTENER); energy and transport (STEER); and integrated initiatives.
Voiko komissio sanoa, mitkä ovat olleet ohjelman parhaat käytännöt?
Can the Commission indicate what best practices have emerged from this programme?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007961/2011
Question for written answer E-007961/2011
Aihe: Eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (ENPI-ohjelman) parhaat käytännöt
Subject: Best practice under the ENPI programme (European Neighbourhood and Partnership Instrument)
Eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (ENPI-ohjelman) tavoitteena on Euroopan unionin ja kumppanuusmaiden (Algerian, Armenian, Länsirannan ja Gazan alueen palestiinalaishallinnon, Azerbaidžanin, Valko-Venäjän, Egyptin, Venäjän federaation, Jordanian, Georgian, Israelin, Libanonin, Libyan, Marokon, Moldovan, Syyrian, Tunisian ja Ukrainan) välisen yhteistyön ja talouksien asteittaisen yhdentymisen lujittaminen ja erityisesti kumppanuus- ja yhteistyösopimusten sekä assosiaatiosopimusten täytäntöönpanon edistäminen.
The ENPI programme, that is to say, the European Neighbourhood and Partnership Instrument, seeks to encourage closer cooperation between, and the gradual economic integration of, the EU and partner countries (Algeria, Armenia, Azerbaijan, Belarus, Egypt, Georgia, Israel, Jordan, Lebanon, Libya, Moldova, Morocco, the Palestinian Authority, Russia, Syria, Tunisia, and Ukraine), laying emphasis on the implementation of partnership and cooperation agreements and of association agreements.
Voiko komissio sanoa, mitkä ovat olleet kyseisen ohjelman parhaat käytännöt?
What forms of best practice have been established under this programme?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007962/2011
Question for written answer E-007962/2011
Aihe: Erasmus Mundus -ohjelman parhaat käytännöt
Subject: Best practices of the Erasmus Mundus programme
Erasmus Mundus on korkea-asteen koulutuksen yhteistyö- ja liikkuvuusohjelma, jonka tavoitteena on opiskelijoiden uramahdollisuuksien edistäminen ja lujittaminen sekä kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistäminen kolmansien valtioiden kanssa tehtävän yhteistyön ja niiden korkea-asteen koulutuksen kehityksen avulla.
Erasmus Mundus is a programme for cooperation and mobility in the field of higher education and is designed to help improve students’ career prospects and promote intercultural understanding through cooperation with third countries and their development in the field of higher education.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007963/2011
Question for written answer E-007963/2011
Aihe: ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelman parhaat käytännöt
Subject: Best practices of the Europe for Citizens programme
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007964/2011
Question for written answer E-007964/2011
Aihe: Youth in Action -nuorisotoimintaohjelman (2007–2013) parhaat käytännöt
Subject: Best practices of the Youth in Action programme (2007‑13)
Youth in Action ‑nuorisotoimintaohjelmalla (2007–2013) pyritään edistämään nuorten eurooppalaisten keskuudessa kansalaisuuteen, yhteisvastuuseen ja suvaitsevaisuuteen liittyviä arvoja sekä kannustamaan heitä osallistumaan tulevaisuuden Euroopan rakentamiseen.
The Youth in Action programme (2007‑13) aims to encourage young Europeans to adopt the values of citizenship, solidarity and tolerance and to involve them in building the Europe of the future.
Lisäksi ohjelmalla edistetään Euroopan sisäistä liikkuvuutta, epävirallisia oppimisväyliä sekä kulttuurien välistä keskustelua sekä kannustetaan nuorten osallisuutta heidän koulutuksestaan ja sosiaalisesta ja kulttuurisesta taustastaan riippumatta.
It also promotes inter-European mobility, informal learning opportunities and intercultural dialogue and encourages the inclusion of young people regardless of their education and their social and cultural background.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007965/2011
Question for written answer E-007965/2011
Aihe: Yksityisoikeutta koskevan ohjelman parhaat käytännöt
Subject: Best practice under the Civil Justice programme
Yksityisoikeutta koskeva ohjelma edistää rajat ylittävien yksityisoikeudellisten menettelyjen moitteettoman toiminnan esteiden poistamista jäsenvaltioissa ja pyrkii edistämään oikeudellista ja yksityisoikeudellista yhteistyötä vastavuoroiseen tunnustamiseen perustuvan eurooppalaisen alueen luomiseksi, jotta voidaan poistaa riita-asioita käsittelevien oikeudenkäyntien moitteettoman sujumisen esteet vahvistamalla oikeus- ja hallintoviranomaisten välisiä yhteyksiä ja tietokantojen vaihtoa keskinäisen ymmärryksen parantamiseksi ja yksityishenkilöiden ja yritysten oikeuksien käytön helpottamiseksi.
The Civil Justice programme seeks to clear the way for the proper conduct of cross-border civil proceedings in Member States and to foster judicial cooperation in civil matters so as to help create a European justice area based on mutual recognition and hence remove obstacles to the smooth running of civil proceedings at Member State level by making for more intensive contacts and exchanges of data banks among judicial and administrative authorities, the object being to improve mutual understanding and to enable private individuals and companies to gain access to justice more easily.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007966/2011
Question for written answer E-007966/2011
Aihe: Rikosoikeutta koskevan ohjelman parhaat käytännöt
Subject: Best practice under the Criminal Justice programme
Rikosoikeutta koskevan ohjelman tavoitteena on edistää oikeudellista yhteistyötä keskinäiseen tunnustamiseen ja luottamukseen perustuvan eurooppalaisen rikosoikeudellisen alueen luomiseksi, edistää jäsenvaltioissa sovellettavan lainsäädännön yhteensopivuutta sekä parantaa lainsäädäntö-, oikeus- ja hallintoviranomaisten välisiä yhteyksiä sekä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa niiden välillä.
The aims of the Criminal Justice programme are to promote judicial cooperation with a view to creating a European criminal justice area based on mutual recognition and trust; to work towards greater compatibility as regards the rules applicable in Member States; and to improve contacts and exchanges of information and best practice among legislative, judicial, and administrative authorities.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007967/2011
Question for written answer E-007967/2011
Aihe: Herkules II -ohjelman (2007–2013) parhaat käytännöt
Subject: Best practice under the Hercule II programme (2007‑13)
Herkules II -ohjelman (2007–2013) tavoitteina on vahvistaa jäsenvaltioiden viranomaisten, komission ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) rajat ylittävää ja monialaista yhteistyötä, perustaa jäsenvaltioiden, liittyvien valtioiden ja ehdokasvaltioiden alueelle verkostoja, jotka edistävät tietojen, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, ja muun muassa antaa teknistä ja operationaalista tukea jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisille, kun ne torjuvat rajat ylittävää laitonta toimintaa.
The Hercule II programme (2007‑13) is intended to pursue to aims of enhancing multidisciplinary transnational cooperation among the Member States’ authorities, the Commission, and OLAF — the European Anti-Fraud Office, building networks in Member States, acceding countries, and candidate countries to facilitate the exchange of information, experience, and best practice, and providing technical and operational support to the Member States’ law enforcement authorities to help them combat illegal cross-border activities.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007968/2011
Question for written answer E-007968/2011
Onko komissio tyytyväinen siihen, että Lausannen sopimus suojaa kurdeja, ja onko se tietoinen siitä, että kurdiväestö elää yhä sorrettuna Turkissa, Irakissa, Iranissa ja Syyriassa?
Is the Commission satisfied that the Lausanne Treaty protects the Kurdish people and is it aware that the Kurdish population still lives in a state of oppression in Turkey, Iraq, Iran and Syria?
Onko se tietoinen siitä, että Syyriassa kurdeilla ei ole Syyrian kansalaisuutta eikä oikeutta henkilöllisyystodistukseen, sillä heitä kohdellaan pakolaisina omassa kotimaassaan?
Is it aware that in Syria Kurds do not possess Syrian citizenship and lack the right to an ID card, as they are treated as refugees in their homeland?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007969/2011
Question for written answer E-007969/2011
Aihe: Ryanairin keräämät maksut
Subject: Ryanair charges