natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Suomessa autonvalojen käytöstä säädetään tieliikennelaissa (267/1981).
In Finland, the use of car lights is regulated by the Road Traffic Act (267/1981).
Autonvalojen kytkentään sovelletaan E‑määräystä 48, joka sallii ajamisen huomiovalot kytkettyinä niin, että auton takavalot eivät pala.
Car lighting is subject to E-rule 48, which currently allows motorists to drive with daytime running lights on but without illuminated rear lights.
Suomessa on käytettävä ajovaloja aina, kun on pimeää tai kun näkyvyys on heikentynyt.
In Finland, dipped headlights should always be used when it is dark or if visibility is reduced.
Mitä komissio aikoo tehdä direktiivistä aiheutuvan liikenneturvallisuuden heikentymisen estämiseksi?
What does the Commission intend to do to remedy the compromising of road safety which the directive has brought about?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2028/10
WRITTEN QUESTION E-2028/10
Aihe: Raja-alueiden tutkimusmahdollisuuksien parantaminen
Subject: Strengthening of R & D potential in border areas
EU:n uudessa talouden 2020-strategiassa tähdennetään sitä, että tutkimus- ja kehitysinvestointien on lisäännyttävä kolme prosenttia bruttokansantuotteesta.
The EU's new 2020 economic strategy stresses that investment in research and development should increase to 3 % of GDP.
Tutkimukseen panostaminen on erittäin tärkeää, jotta EU voi kilpailla tulevaisuudessa muun muassa Kiinan ja Intian kanssa, kun niissä aletaan tehdä suuria ja kauaskantoisia investointeja koulutukseen ja tutkimukseen.
Investment in research is particularly important to enable Europe to compete with nations such as China and India in the future, given that those countries are making large-scale, long-term investment in education and research.
Osaamiseen ja tutkimukseen panostavat Euroopan yritykset luovat suuren osan hyvinvoinnistamme.
Knowledge-intensive and research-intensive companies in Europe account for much of our prosperity.
EU:n on siksi luotava edellytyksiä sille, että nämä yritykset voivat johtaa kehitystä myös tulevaisuudessa, ja myös uusien innovaatioiden ja osaamispohjaisten yritysten syntymiselle.
The EU must therefore create the conditions to enable such companies to continue leading developments and to create conditions to enable new innovations and knowledge-based companies to emerge.
EU:n valtioiden välisillä raja-alueilla toimivilla yrityksillä ja ihmisillä on erityisiä mahdollisuuksia hyödyntää osaamista ja kokemusta yli valtiorajojen.
In the border areas between Member States, there is particular potential for companies and individuals to make use of skills and experience across national borders, which could be beneficial for research and development.
Ongelma korostuu erityisesti panostettaessa riskihankkeisiin, jotka liittyvät esimerkiksi lääketutkimukseen.
This problem is particularly evident in the case of investment in venture projects, e.g. in pharmaceutical research.
Lisävaikeutena on se, että tukimekanismeille ei ole kokonaisvaltaista EU:n strategiaa ja että EU:n jäsenvaltiot kilpailevat toistensa kanssa kansallisten tukien avulla.
The task is made even more difficult by the fact that there is no overarching EU strategy for support mechanisms and that EU Member States compete with each other through different forms of state aid.
Mitä aloitteita komissio aikoo tehdä tutkimuksen ja innovaatioiden tukemiseksi ja edistämiseksi raja-alueiden tutkimusalalla?
What initiatives does the Commission plan to present to support and encourage research and innovation within research clusters in border areas?
Mitä ehdotuksia komissio aikoo tehdä todellisten rajat ylittävien alueiden syntymisen helpottamiseksi raja-alueilla?
What proposals does the Commission plan to initiate to simplify the emergence of genuine transfrontier regions in border areas?
Suunnitteleeko komissio käytännön toimia esimerkiksi Öresundin alueella tehtävän tutkimuksen edistämiseksi?
Is the Commission planning any practical measures to support opportunities to carry out research in the Öresund region, for example?
Voidaanko EU:n tutkimuspanostuksen yhteydessä tarkastella kansalliseen tukeen liittyvää lainsäädäntöä, jotta kaikki EU:ssa tehtävä tutkimus ei keskittyisi harvoille alueille ja jotta raja-alueita ei syrjittäisi kansallisiin alueisiin verrattuna eri kansallisten lainsäädäntöjen ja tukimekanismien vuoksi?
In view of the EU's investment in research, are there grounds for a review of the regulations on state aid in order to prevent the concentration of all research in Europe in a few areas and less favourable treatment of border areas in comparison with national areas as a result of differing national regulations and national support mechanisms?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2029/10
WRITTEN QUESTION E-2029/10
Aihe: Kielen poliittisesti sopimaton käyttö komission lehdistölle antamassa aineistossa
Subject: Politically incorrect use of language in material distributed to the press by the Commission
Sukupuolten välistä tasa-arvoa EU:ssa käsitelleessä lehdistötilaisuudessa, joka järjestettiin 8. maaliskuuta, komission jakamaa aineistoa oli saatavilla kaikilla EU:n virallisilla kielillä, mutta latvialaisille ja virolaisille toimittajille tarkoitettu aineisto oli saatavilla paitsi latvian ja viron kielellä myös venäjäksi.
At a press conference on the gender equality situation in the European Union held on 8 March, the information material distributed by the Commission was available in all the official languages of the EU, but the material provided for journalists from Latvia and Estonia was made available not only in Latvian and Estonian but also in Russian.
Venäjänkielinen aineisto, joka sisälsi tietoa komission kyseistä aihetta koskevista periaatteista ja tuoreimmat tiedot aiheesta, oli julkaistu Latvian ja Viron lippujen sekä Euroopan unionin logon kera.
In the material in Russian, information about the Commission's policy in this regard and the latest data were published together with the flags of Latvia and Estonia and the European Union's logo.
Euroopan unionin virallista yleistä mielipidettä kartoittavan tutkimuskeskuksen Eurobarometrin kotisivulla kyseisten jäsenmaiden köyhyyttä ja syrjäytymistä koskeva hiljattain laadittu raportti oli julkaistu 8. maaliskuuta latviaksi, viroksi ja venäjäksi.
On the homepage of Eurobarometer, the European Union's official public opinion survey centre, too, on 8 March the recent report on poverty and social exclusion in these two Member States was published in Latvian, Estonian and Russian.
Kaikkien muiden jäsenvaltioiden osalta kyseiset tiedot oli julkaistu ainoastaan maiden virallisilla kielillä, vaikka muiden kielten käyttö saattaa olla hyvinkin yleistä niiden alueella – tietoja ei ollut julkaistu esimerkiksi venäjäksi tai turkiksi saksalaisia ja ranskalaisia toimittajia varten (monet ihmiset puhuvat näitä kieliä kyseisissä jäsenvaltioissa) eikä liiemmin baskiksi tai katalaaniksi espanjalaisia toimittajia varten.
For no other Member State were these data published in languages which were not their official languages, even though they might be widely spoken within their territory — neither in Russian or Turkish for journalists from Germany and France (these languages are used by many people in their Member States) nor in Basque or Catalan for journalists from Spain.
Olen vakuuttunut siitä, että komissio ja sen henkilöstö on perillä Baltian maiden venäläistämisestä 50 vuotta kestäneen neuvostomiehityksen aikana ja sen aiheuttamista seurauksista ja ongelmista, joiden kanssa Latvian yhteiskunta painii yhä tänäkin päivänä.
I am convinced that the Commission and its staff know about the Russification of the Baltic States during the 50 years of Soviet occupation, as well as the consequences and problems which it caused, which Latvian society is still in the process of resolving today.
Miksi latvialaisille ja virolaisille toimittajille tarkoitettu aineisto oli julkaistu myös venäjäksi, joka ei ole Euroopan unionin virallinen kieli?
Why was information intended for journalists from Latvia and Estonia also published in Russian, which is not an official language of the European Union?
Kuinka paljon varoja käytettiin kyseisen aineiston ja muun aineiston kääntämiseen venäjäksi ja sen julkaisemiseen kyseisellä kielellä, ja kuka oli vastuussa tästä?
How much was spent on translating this and other material into Russian and publishing it in that language, and who was responsible for this?
Onko komissiolla parempia ehdotuksia siitä, miten Latvian yhteiskuntaa voitaisiin integroida verrattuna Latvian hallituksen päätökseen perustaa yhteiskunnan integraatio latvian kielen varaan?
Does the Commission have any better proposals for integrating Latvian society than the Latvian Government's decision to integrate society on the basis of the Latvian language?
Onko kyse uudesta komission aloitteesta, josta ei ole sovittu Latvian hallituksen eikä Latvian yhteiskunnan kanssa?
Is this a new Commission initiative, which has not been agreed either with the Latvian Government or with Latvian society?
Onko komissio samaa mieltä siitä, että tiedonvälitysfoorumeiden jakaminen kahteen eri kieleen pikemminkin hajottaisi kuin yhdistäisi Latvian yhteiskuntaa?
Does the Commission agree that dividing information fora into two languages would divide Latvian society more than it would integrate it?
Aikooko komissio myös harjoittaa politiikka, joka on yhteiskunnan integraation kannalta Latvian kansan etujen vastaista?
Does the Commission also in the future intend to pursue a policy which is contrary to the interests of the Latvian people as regards integration of society?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2030/10
WRITTEN QUESTION E-2030/10
Aihe: Uusien kabotaasisääntöjen täytäntöönpano
Subject: Implementation of the new cabotage rules
Toukokuun 14. päivänä 2010 astuvat EU:n uudet kabotaasisäännöt voimaan.
The EU's new rules on cabotage enter into force on 14 May 2010.
Toisaalta on myös selvää, että direktiivin tarkoituksena on luoda yhteinen kabotaasisäännöstö, joka sallii kabotaasiliikenteen harjoittamisen samojen sääntöjen mukaan koko EU:ssa, mutta ei jatkuvasti ja säännöllisesti.
It is, however, also clear that the purpose of the regulation is to create a common set of rules on cabotage that allows it to be carried out throughout the EU according to the same provisions, but not as an ongoing and continuous activity.
Onko komissio yhtä mieltä siitä, että uusien sääntöjen tarkoituksena on taata, ettei kabotaasia käytetä väärin palkka- ja työehdoissa, sosiaalisissa säännöissä, verotuksessa ym. esiintyvien kansallisten erojen hyödyntämiseen ja sen seurauksena sosiaaliseen polkumyyntiin?
Does the Member of the Commission agree that the purpose of the new rules is specifically to ensure that cabotage is not misused in order to exploit differences in national wage levels and conditions of employment, social provisions, taxation, etc., resulting in social dumping?
Voiko komissio vahvistaa, että se pyrkii takaamaan, että jäsenvaltioiden täytäntöönpanemissa säännöissä turvataan, ettei kabotaasia harjoiteta jatkuvasti ja säännöllisesti?
Can the Member of the Commission confirm that the Commission will take action to ensure that the implementation of the rules by the Member States is such that cabotage is not carried out on an ongoing and permanent basis?
Komissio on laatinut uusia sääntöjä koskevan asiakirjan (Questions and Answers), jossa tätä keskeistä ehtoa ei oteta huomioon.
According to information received, the Commission has compiled a Questions and Answers document on the new rules that does not take this key factor into account.
Voiko komissio kertoa, mikä tämän asiakirjan tila on, ja vahvistaa, ettei sitä ole tarkoitettu tyhjentäväksi eikä ohjeelliseksi kannanotoksi?
Can the Member of the Commission provide information on the state of play with this document and confirm that it is neither exhaustive nor a model for guidelines?
Sama asiakirja näyttää myös laajentavan sallittua 7 päivän ajanjaksoa määrittämällä päivän kalenteripäiväksi 24 tunnin pituisen jakson sijaan, joka alkaa kuljettajan aloittaessa ensimmäisen kabotaasiajon.
The same document also seems to extend the authorised 7 days by defining a day as a calendar day, rather than a period of 24 hours, which starts when the driver begins the first cabotage operation.
Näin ollen 7 päivän ajanjakso voi todellisuudessa laajentua melkein 8 päiväksi, mikä on ristiriidassa asetuksen kanssa.
The 7 days can thus in practice be extended to almost 8 days, which is contrary to the regulation.
Mikä on komission vastaus tähän?
What is the Member of the Commission's response to this?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2031/10
WRITTEN QUESTION E-2031/10
Aihe: Kidutusvälineiden kaupan lopettamista koskevien aloitteiden seuranta, E‑5063/07
Subject: Follow-up to initiatives to stop the trade in tools of torture, Question E‑5063/07
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2032/10
WRITTEN QUESTION E-2032/10
esittäjä(t): Kyriakos Mavronikolas (S&D)
by Kyriakos Mavronikolas (S&D)
Aihe: Kyproksen miehitetystä osasta paenneiden maanviljelijöiden tulonmenetykset
Subject: Loss of income of refugee farmers in Cyprus
Turkkilaiset joukot ovat miehittäneet 37:tä prosenttia Kyproksen tasavallan pinta-alasta laittomasti heinäkuusta 1974 lähtien kuten YK on todennut useissa päätöslauselmissaan.
Since July 1974, 37 % of the territory of the Republic of Cyprus has been illegally occupied by Turkish forces, as UN resolutions have repeatedly stated.
Jos maanviljelijöiltä ei olisi voimakeinoin riistetty oikeutta viljellä maitaan, saisivatko he yhteisen maatalouspolitiikan mukaisia tukia? 2.
If farmers were not forcibly deprived of the right to use their land, would they receive the benefits provided for under the common agricultural policy? 2.
Jos maanviljelijät vaatisivat näitä tukia, millä tavoin komissio korvaisi heille sen, että he eivät ole saaneet tukia? 3.
If they were eligible for these benefits, how would it compensate them for not having received these benefits? 3.
Missä määrin on mahdollista, että miehitetyiltä alueilta paenneet maanviljelijät voisivat saada korvauksia kesannoidun maan tuen puitteissa?
How can the refugee farmers be compensated within the framework of subsided set-aside?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2033/10
WRITTEN QUESTION E-2033/10
esittäjä(t): Judith Sargentini (Verts/ALE) , Jan Philipp Albrecht (Verts/ALE) , Carl Schlyter (Verts/ALE) , Eva Lichtenberger (Verts/ALE) , Christian Engström (Verts/ALE) , Karima Delli (Verts/ALE) , Franziska Keller (Verts/ALE) , Yannick Jadot (Verts/ALE) ja Sandrine Bélier (Verts/ALE)
by Judith Sargentini (Verts/ALE) , Jan Philipp Albrecht (Verts/ALE) , Carl Schlyter (Verts/ALE) , Eva Lichtenberger (Verts/ALE) , Christian Engström (Verts/ALE) , Karima Delli (Verts/ALE) , Franziska Keller (Verts/ALE) , Yannick Jadot (Verts/ALE) and Sandrine Bélier (Verts/ALE)
Aihe: Komission varapuheenjohtajan Neelie Kroesin lausunnot väärentämisenvastaisesta kauppasopimuksesta (ACTA) käytävistä neuvotteluista
Subject: Statements by Commission Vice-President Neelie Kroes concerning the negotiations on the ACTA agreement
Alankomaalaiselle sanomalehdelle antamassaan haastattelussa Trouw, 13. maaliskuuta 2010: www.trouw.nl/nieuws/media-technologie/article3013555.ece/Kroes__Geen_absolute_openheid_over_Acta.html komission varapuheenjohtaja ja digitaalistrategiasta vastaava komission jäsen Neelie Kroes mainitsi, että Euroopan komission ei pitäisi vastata parlamentin vaatimukseen ACTA-sopimuksesta käytävien neuvottelujen täydellisestä läpinäkyvyydestä ja avoimuudesta.
In a Dutch newspaper interview Trouw of 13 March 2010: www.trouw.nl/nieuws/media-technologie/article3013555.ece/Kroes__Geen_absolute_openheid_over_Acta.html , Commission Vice-President and Commissioner for the Digital Agenda Neelie Kroes stated that the European Commission should not respond to Parliament’s demand for full transparency and openness concerning the negotiations on the ACTA agreement.
Yhtyykö komissio varapuheenjohtajansa lausuntoon, jonka mukaan parlamentin vaatimukseen ACTA-sopimuksesta käytävien neuvottelujen täydellisestä läpinäkyvyydestä ja avoimuudesta ei pitäisi vastata?
Does the Commission concur with its Vice-President’s statement to the effect that no response should be given to Parliament's demand for full transparency and openness concerning the negotiations on the ACTA agreement?
Yhtyykö komissio varapuheenjohtajansa näkemykseen siitä, että tietyt tiedot pitäisi jättää julkistamatta parlamentille?
Does the Commission concur with its Vice-President’s view that certain information should remain undisclosed for Parliament?
Onko komissio tietoinen siitä, että edellä mainittu lausunto tarkoittaa käytännössä sitä, että komission on jätettävä huomioimatta lakisääteinen velvollisuutensa tiedottaa parlamentille täysimääräisesti, välittömästi ja aina Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 10 kohdan mukaisesti?
Is the Commission aware of the fact that the aforementioned statement implies de facto that the Commission must set aside its statutory obligation to inform Parliament fully, immediately and at all times, as laid down in Article 218(10) TFEU?
Onko komissio tietoinen myös siitä, että edellä mainittu lausunto on selkeästi ristiriidassa ACTA-neuvottelujen avoimuutta ja tilannetta koskevan yhteisen päätöslauselman Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2010 ACTA-neuvottelujen avoimuudesta ja tilanteesta ( P7_TA(2010)0058 ). kanssa, jonka parlamentti hyväksyi melkein yksimielisesti?
Is the Commission aware, furthermore, that the aforementioned statement is in clear contradiction with the joint resolution ‘on the transparency and state of play of the ACTA negotiations’ European Parliament resolution of 10 March 2010 on the transparency and state of play of the ACTA negotiations ( P7_TA(2010)0058 ). , which was adopted almost unanimously by Parliament?
Aikooko komissio antaa lausunnon, josta käy ilmi sen läpinäkyvyyttä ja avoimuutta koskeva kanta liittyen sen (tuleviin) menettelyihin ACTA-sopimuksesta käytävien neuvottelujen osalta?
Will the Commission issue a statement indicating its stance on transparency and openness relating to its (future) conduct in regard to the negotiations on the ACTA agreement?
Ja jos aikoo, niin tarkoittaako tämä sitä, että komission jäsenten aiemmin antamat eriävät mielipiteet ja lausunnot voidaan katsoa kumotuiksi?
And, if so, will this imply that the earlier differing opinions and statements delivered by its Commissioners can be considered to have been revoked?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2034/10
WRITTEN QUESTION E-2034/10
Aihe: Euroopan unionin ja Etelä-Korean välinen vapaakauppasopimus; tullinpalautusjärjestelmä ja suojalauseke tulevissa sopimuksissa
Subject: Free Trade Agreement between the European Union and the Republic of South Korea; duty drawback system (DDB) and safeguard clause in future agreements
EU:n ehdotus Euroopan unionin ja Etelä-Korean tasavallan väliseksi vapaakauppasopimukseksi on erittäin kiistanalainen.
The EU proposal for a Free Trade Agreement (FTA) between the European Union (EU) and the Republic of South Korea (SK) is a very controversial one.
Erityisesti EU:n autoteollisuus ja tekstiiliala ovat ilmaisseet epäilyksensä ja huolensa tietyistä kysymyksistä, kuten tullinpalautusjärjestelmä ja suojalauseke.
In particular, the EU car industry and the textile sector have expressed doubts and concerns on specific issues, such as the duty drawback system and safeguard clause.
Ne pitävät kyseistä vapaakauppasopimusta erittäin epäoikeudenmukaisena ja epätasapainoisena.
They regard this FTA as grossly unfair and unbalanced.
Sen lisäksi Euroopan tekstiili-, vaatetus- ja nahka-alan ammattiyhdistysten keskusjärjestö (ETUF:TCL) on arvostellut vapaakauppasopimusta, koska sitä ei voida puolustaa ammattiyhdistysten, talouden tai sosiaaliasioiden kannalta.
Furthermore, the European Trade Union Federation: Textiles, Clothing, Leather (ETUF:TCL) has criticised the FTA because it cannot be defended in trade union, economic or social terms.
Etelä-Korea ei ole ratifioinut yhtään Kansainvälisen työjärjestön (ILO) perusyleissopimusta, ja se jatkaa sitkeästi ammattiyhdistysoikeuksien rajoittamista (ammattiyhdistysten johtajiin kohdistuvat hyökkäykset sekä heidän pidättämiset ja tuomiot).
South Korea has not ratified any of the fundamental International Labour Organisation (ILO) conventions on trade union rights and ‘persists’ in repressing trade union rights (attacks, arrests, sentencing and murder of trade union leaders).
Sen lisäksi tiedämme, että Euroopan komission jäsenet ja yksiköt, erityisesti verotuksen ja tulliliiton pääosasto sekä kauppapolitiikan pääosasto, ovat jakautuneet selvästi vapaakauppasopimusta ja tullinpalautusjärjestelmää koskevassa asiassa.
Moreover, we are aware that there was clear division among the European Commissioners and also among the Commission services, in particular DG TAXUD and DG TRADE, on this FTA and the DDB.
”Tiedetään, että tullinpalautusjärjestelmän salliminen aiheuttaa taloudellista vääristymistä, koska se on itse asiassa vientituki.
‘It is known that allowing the DDB creates economic distortion, as it is actually an export subsidy.
Tässä vapaakauppasopimuksessa tullinpalautusjärjestelmä loisi selvän kilpailuedun EU:n teollisuutta vastaan Korean teollisuuden hyväksi EU:ssa” —
In this FTA, the DDB would create a clear competitive advantage against the EU industry in favour of the Korean industry in the EU’; —
”Jos Etelä-Korealle myönnetään tullinpalautusjärjestelmä, se luo ennakkotapauksen, joka vaarantaa koko EU:n tullietuuskohtelujärjestelmän”.
‘If the DDB is granted to SK, this will create a precedent that will put at stake the whole EU system of trade preferences’.
Jos otetaan huomioon tariffien alentaminen 10 prosentista 0 prosenttiin 3–5 vuodessa sekä ja komission Etelä-Korealle tarjoamat myönnytykset (”tullinpalautusten” aikataulu ja alkuperäsäännöt tavallista alhaisemmilla kynnyksillä), korealaisten tuotteiden kilpailuetu voidaan arvioida noin 1 500 euroksi autoa kohden (siitä 1 000 euroa tulee tullin poistamisesta EU:ssa ja 500 euroa tullipalautusjärjestelmän ja alkuperäsäännön käytöstä (Crédit Suisse ‑pankin laskelma)).
Moreover, in view of the elimination of tariffs from 10 to 0 % in 3-5 years, and the concessions offered by the Commission on Korea (‘duty drawback’ schedule and rules of origin with thresholds lower than usual), the competitive advantage of Korean products can be estimated at some EUR 1 500 per car (made up of EUR 1 000 in savings arising from killing of duty in Europe and some EUR 500 from the use of DDB and rules of origin (Crédit Suisse calculation)).
Korean kaupan ja investointien edistämisorganisaatio on arvioinut eduksi vähintään 1 300 euroa autoa kohden.
The Korean Trade Investment Promotion Agency has calculated the advantage at at least EUR 1 300 per car.
Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen: 1.
In the light of the above: 1.
Mikä on komission kanta tähän vapaakauppasopimukseen?
What is the Commission’s position on this FTA?
Pitääkö komissio sitä oikeudenmukaisena?
Does it consider it fair?
Ottaako komissio huomioon EU:n talouden merkittävien alojen (erityisesti autoteollisuuden ja tekstiilialan) arvostelun ja perustelut? 2.
Will it take account of the criticisms and arguments put forward by some important sectors of our European economy (automotive and textile in particular)? 2.
Koska tämän vapaakauppasopimuksen vaikutuksista EU:n teollisuudelle ei ole olemassa selvää ja valmista arviointia, mikä lisää epävarmuutta, toimittaako komissio meille täydellisen vaikutustenarvioinnin? 3.
Given that there is no clear and complete impact assessment study on the consequences of this agreement for EU industry, creating even more uncertainty, will the Commission provide us with a full impact assessment analysis? 3.
Muodostaako tullinpalautusjärjestelmää koskeva lauseke ennakkotapauksen (ei periaatteessa vaan käytännössä)?
Does this DDB clause constitute a precedent (not in principle but in practice)?
Mitä komissio aikoo sanoa Kolumbialle ja Perulle niiden kanssa käytävissä vapaakauppaneuvotteluissa ottaen huomioon, että ne todennäköisesti haluavat vastaavan lausekkeen?
What will the Commission say to Columbia and Peru in the FTA negotiations with them, given that they are likely to want a similar clause?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2035/10
WRITTEN QUESTION E-2035/10
Aihe: Metanolin käyttö lasinpesunesteissä
Subject: Use of methanol in windscreen washer fluids