natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vuonna 2010 Kreikkaan saapui useita tuhansia laittomia maahanmuuttajia, mutta se pystyi lähettämään vain 38 heistä takaisin Turkkiin.
In 2010, Greece received several thousand illegal immigrants, but was only able to send 38 back to Turkey.
Toisin sanoen kahdenvälinen sopimus on kuollut kirjain eikä lisää mitään merkittävää EU:n ja Turkin väliseen sopimukseen.
In other words, the bilateral agreement remains a dead letter and adds nothing substantial to the agreement between the EU and Turkey.
Voiko komissio vastata edellä esitetyn perusteella seuraaviin kysymyksiin: 1.
In view of the above, will the Commission say: 1.
Katsooko se, että laittomien maahanmuuttajien saapuminen EU:n etelärajojen kautta (Kreikka) on EU:n ongelma? 2.
Does it consider that the entry of illegal immigrants through the EU's southern borders (Greece) is a European problem? 2.
Aikooko se painostaa Turkkia asettamalla liittymisneuvottelujen etenemisen edellytykseksi sen aktiivisen ja tehokkaan yhteistyön laittoman maahanmuuton hallitsemiseksi?
Will it put substantive pressure on Turkey by making progress in the accession negotiations dependent on its active and effective cooperation on the issue of controlling illegal immigration?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001058/2011
Question for written answer E-001058/2011
Aihe: EU:n ja Turkin välinen sopimus
Subject: EU-Turkey agreement
EU:n ja Turkin välisessä sopimuksessa ei pidetä tärkeänä Turkista joukoittain tulevien laittomien maahanmuuttajien pääsyn estämistä Euroopan unionin alueelle (Kreikka), vaikka sopimus on ainoa ratkaisu kiireelliseen Kreikkaa kohdanneeseen ongelmaan.
The agreement between the EU and Turkey attaches no importance to stemming the flow of illegal immigrants from Turkey to EU territory (Greece), despite the fact that this is the only solution to the urgent problem now facing Greece.
Mainitun sopimuksen ajatuksena on, että takaisinottamistoimenpide koskee aluksi neljän vuoden ajan ainoastaan Turkin kansalaisia kolmansista maista, jolloin samanaikaisesti olennainen, vakava ongelma pysyy edelleen muuttumattomana.
Under the agreement, initial re-entry arrangements will, for four years at least, apply only to Turkish nationals from third countries, which represent the bulk of the problem.
Siitä on vedettävä johtopäätös, että tällä sopimuksella ei pysäytetä laittomien maahanmuuttajien virtaa Kreikkaan – ja Kreikasta muihin EU:n jäsenvaltioihin.
This means that the agreement will do nothing to stem the flow of illegal immigrants into Greece and from there to the remaining EU countries.
Siksi komissiota pyydetään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
In view of this: 1.
Saattaako komissio mahdollisimman nopeasti alulle ”Dublin II” -sopimuksen tarkistuksen laittoman maahanmuuton osalta?
Will it review the Dublin II Regulation concerning illegal immigration as quickly as possible?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001059/2011
Question for written answer E-001059/2011
Kreikassa maan korkeakouluissa (AEI) ja teknillisissä oppilaitoksissa (TEI) sovellettavan turvapaikkalainsäädännön vuoksi korkeakoulujen alueista on viimeisten 30 vuoden aikana tullut laittomalle toiminnalle, terrori-iskuille, vandalismille ja laittomalle kaupalle suotuisia alueita ja laittomien maahanmuuttajien kurjia pesäpaikkoja.
As a result of Greek legislation concerning sanctuary in higher educational and technical educational establishments, their premises have, over the last 30 years, been transformed into dubious havens for criminals, terrorists, vandals, dealers and illegal immigrants.
Korkeakoulujen kiinteistöjä tuhotaan ja tieteellinen työ halvaannutetaan sillä tekosyyllä, että on olemassa historiallisesti ennenkokematon uhka, ja koska opetusviranomaiset jatkuvasti kieltäytyvät sallimasta valtion viranomaisten puuttua asiaan lainsäädännön mukaisesti.
On the pretext of a non-existent historical threat and because of the stubborn refusal of the academic authorities to budge from the letter of the law and allow law enforcement officers to intervene, the property for which they are responsible is being destroyed and research work brought to a halt.
Koska EU tukee korkeakoulutusta Kreikassa rakennerahastojen kautta, komissiota pyydetään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: —
In view of the structural funding received by higher education establishments in Greece: 1.
Onko sillä tiedossa niiden menojen kokonaismäärä, joita on aiheutunut viimeisten kymmenen vuoden aikana niiden vahinkojen korjaamisesta, joita aiheuttavat korkeakoulujen valtaajat turvapaikkojen verukkeella? —
Can the Commission give the total cost of repairing damage caused over the past decade by occupations in the guise of academic sanctuary? 2.
Koska nämä menot katetaan rakennerahastoista, aikooko komissio käynnistää menettelyn opetusviranomaisia vastaan, koska nämä eivät noudata voimassa olevaa lainsäädäntöä korkeakoulujen kiinteistöjen suojelemisesta?
Given that such expenditure is met from the Structural Funds, will the Commission initiate proceedings against the academic authorities for non-compliance with current legislation regarding the protection of higher education establishments?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001060/2011
Question for written answer E-001060/2011
Aihe: Euroopan unionin virastojen toiminta
Subject: Operation of European agencies
Kuinka monta yhteisön virastoa on toiminnassa, ja missä kaupungeissa ne sijaitsevat? —
How many European agencies are there and in which cities are they located? —
Kuinka paljon niissä on henkilöstöä ja mitä kansallisuutta he ovat?
How many employees do they have and what is their nationality?
Kuinka jäsenvaltioiden tasapuolinen edustus taataan yhteisön virastoissa? —
What steps are taken to ensure a balanced representation of Member States in the European agencies? —
Kuinka suuret määrärahat osoitetaan jokaisen yhteisön viraston toimintaan?
What is the budget earmarked for the operation of each agency separately?
Kuinka suuri osa määrärahoista osoitetaan työntekijöiden matkakuluihin?
What percentage of that budget is spent on employees' travel expenses?
Onko komissiolla tietoa niiden työntekijöiden prosentuaalisesta osuudesta, jotka hyödyntävät heille yhteisön virastoissa tarjottua mahdollisuutta etätyöhön? —
Does it have any data on the percentage of workers in these Community agencies who exercise the option of teleworking? —
Mikä on jäsenvaltioiden rahoitusosuus virastojen toiminnassa? —
What is the contribution of Member States to the functioning of these agencies? —
Katsooko komissio, että näiden virastojen toiminnalla edistetään osaltaan eurooppalaisen alueen kehittämistä ja vahvistamista?
Does it consider that the operation of such agencies contributes to the development and strengthening of the European region?
Mitä etuja paikalliset yhteisöt voivat siitä saada?
What are the potential benefits for local communities?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001061/2011
Question for written answer E-001061/2011
Aihe: Kalasaaliiden poisheittäminen
Subject: The practice of discarding catches
Kalasaaliiden poisheittäminen on yksi yhteisen kalastuspolitiikan huolestuttavimpia sivuvaikutuksia ja seikka, joka on korjattava kalastuspolitiikan tulevassa uudistuksessa.
Discards are one of the major negative side effects of the CFP and one of the points which must be addressed in the forthcoming review.
YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) arvioi, että maailmanlaajuisesti heitetään pois yhdeksän miljoonaa tonnia kalaa, ja hallituksista riippumattomat järjestöt uskovat, että poisheitetyt määrät voivat olla jopa 30 miljoonaa tonnia.
The FAO estimates that discards worldwide amount to 9 million tonnes, while NGOs estimate that the real figure may be as high as 30 million tonnes.
Komissio on eri tiedonannoissaan (KOM(2007)0136 ja KOM(2009)0163) kertonut aikomuksestaan lopettaa poisheittämiset eurooppalaisessa kalastuksessa, koska ”sen lisäksi, että saaliiden poisheittäminen on kallisarvoisten luonnonvarojen tuhlausta, se on estänyt useiden kantojen elpymisen alhaisista kiintiöistä huolimatta”.
In its communications (COM(2007)0136 and COM(2009)0163), the Commission has expressed its intention of eliminating discards in European fisheries, since: ‘In addition to being a waste of precious resource, discarding has prevented several stocks from recovering in spite of low quotas’.
Hiljattain antamassaan päätöslauselmassa yhteisen kalastuspolitiikan uudistusta koskevasta vihreästä kirjasta ( P7_TA(2010)0039 ) Euroopan parlamentti ilmaisi saman näkemyksen ja arvioi, että ”kalojen poisheittäminen ei ole kestävä kalastuskäytäntö vaan se on poistettava käytöstä vaiheittain ja että tämä on toteutettava luomalla kalastajille sekä myönteisiä että tarvittaessa kielteisiä kannustimia heidän valikoivuutensa parantamiseksi”.
The same opinion was espoused by the European Parliament in its recent resolution on the Green Paper on reform of CFP (P7_TA (2010) 0039), which states ‘that the discarding of fish represents an unsustainable fishing practice that should be progressively phased out, and that this should be accomplished by creating both positive and, where necessary, negative incentives for the fishermen to improve their selectivity.’
Kuinka tehokkaita toimenpiteet ovat olleet tähän mennessä?
How effective have they proved so far?
Onko komissio valmis tarkistamaan jo vahvistettuja suurimpia sallittuja saaliita (TAC)? 2.
Is it prepared to revise the total allowable catches (TACs) already imposed? 2.
Minkälaisia (sosiaalisia, taloudellisia, ympäristöä koskevia) seurauksia voisi komission mukaan olla poisheittämisen mahdollisesta kieltämisestä?
What impact (social, economic, environmental) does it believe a ban on discards might have?
Onko toteutettu tieteellisiä tutkimuksia, jotka voisivat muodostaa vankan tällaista kieltoa puoltavan perustan? 3.
Have there been any scientific studies that could provide a sound basis for such a decision? 3.
Minkälaisia kannustimia komissio olisi valmis tarjoamaan eurooppalaisille kalastajille, jotta nämä luopuisivat tästä käytännöstä?
What kind of incentives is it willing to give European fishermen to stop this practice?
Katsooko komissio, että tällaista päätöstä voitaisiin soveltaa myös kolmansien maiden aluksiin?
Does it believe that such a decision could be applied to vessels of third countries?
Millä yksityiskohtaisilla säännöillä? 4.
If so, how? 4.
Onko tähän mennessä tarjottu valvontaohjelmia poisheittämiskiellon valvomiseksi?
Have monitoring programmes been used to impose bans on discards?
Mitä tuloksia on tähän mennessä saavutettu?
What are the results so far?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001062/2011
Question for written answer E-001062/2011
Aihe: Rodoksen ja Kosin saarten tulvavahinkojen korjaaminen
Subject: Repair of damage caused by flooding on the islands of Rhodes and Kos
Rodoksen ja Kosin saarilla 29. tammikuuta 2011 sattuneet suurtulvat aiheuttivat valtavaa tuhoa maataloudelle, tie- ja jätevesiverkostoille sekä saarten muulle infrastruktuurille.
Major flooding on 29.1.2011 on the islands of Rhodes and Kos has caused enormous damage to agriculture, the road and sewage networks and other infrastructure on these islands.
Kun otetaan huomioon vahinkojen laajuus ja Kreikan julkisten investointien ohjelman supistukset, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1.
Given the scale of the damage and the curtailment of the Greek public investment programme, will the Commission say: 1.
Millaista taloudellista tukea viljelijät voivat saada kärsimiensä vahinkojen korjaamiseen? 2.
What is the scope for providing financial assistance to farmers to repair the damage they have suffered? 2.
Onko mahdollisuutta käyttää Kreetan ja Egeanmeren saarten alueellista toimenpideohjelmaa yhteistyössä Kreikan viranomaisten kanssa infrastruktuurin vahinkojen korjaamiseen?
Is there any possibility of using the Regional Operational Programme (ROP) — Crete and the Aegean Islands, in cooperation with the Greek authorities, to repair the infrastructure damage?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001063/2011
Question for written answer E-001063/2011
Aihe: Espanjan kielen opetus kreikkalaisissa kouluissa
Subject: Teaching of Spanish in Greek schools
Espanjan opettaminen vapaaehtoisena kielenä aloitettiin kreikkalaisissa yläkouluissa pilottiohjelman puitteissa lukuvuonna 2006–2007.
During the 2006‑07 school year, as part of a pilot project, the teaching of Spanish as a language option began in Greek high schools.
Kun otetaan huomioon, että opetusministeriö on kieltäytynyt sisällyttämästä espanjan kieltä perusasteen koulutukseen, jonne ei ole myöskään palkattu yhtään espanjan kielen vakinaista lehtoria, ja että espanjan toiseksi kieleksi valinneet oppilaat eivät voi siis opetella kyseistä kieltä, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin:
Given that the Ministry of Education refuses to introduce Spanish in primary education and has not recruited any established Spanish teachers, which means that pupils who have chosen Spanish as a second language are unable to learn it, will the Commission say:
Onko Euroopan unionilla rahoituspuitteita, joista monikielisyyden edistämistä voitaisiin rahoittaa esimerkiksi järjestämällä espanjan opetusta perusasteen koulutuksessa?
Is there any EU financial framework from which funds might be drawn to support multilingualism, such as the teaching of Spanish in primary education?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001064/2011
Question for written answer E-001064/2011
Aihe: Yhdysvaltojen diplomaattiviranomaisten harjoittama painostus EU:ta kohtaan geneettisesti muunnettujen organismien edistämiseksi
Subject: Pressure exerted on the EU by US diplomatic authorities to promote genetically modified organisms
Wikileaks on paljastanut diplomaattisia asiakirjoja, joista käy ilmi, että Yhdysvaltojen viranomaiset ovat painostaneet niin EU:n jäsenvaltioita kuin Euroopan komissiotakin geneettisesti muunnettujen organismien (GMO) viljelyn ja kaupan pitämisen edistämiseksi.
Wikileaks has revealed diplomatic documents showing that US authorities exerted pressure on EU Member States and the Commission to approve the cultivation and marketing of genetically modified organisms.
Mitä ajatuksia Wikileaksin paljastukset komissiossa herättävät?
What is the Commission's response to the Wikileaks revelations?
Mitä toimenpiteitä on toteutettu GMO:ita koskevan vilpillisen ”vaikutusvallan” torjumiseksi?
What steps is it taking to ensure that no unfair ‘influence’ can be exerted in favour of GMOs?
Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa rajoittaakseen GMO:iden viljelyä ja kaupan pitämistä mutta myös GMO-ruokituista eläimistä saatujen eläinperäisten tuotteiden kaupan pitämistä?
What steps will the Commission take to restrict the cultivation and marketing of GMOs and of animal products where the animals have been fed GM feed?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001065/2011
Question for written answer E-001065/2011
Aihe: Kullankaivuu Halkidikissa ja alueen ympäristön ja kestävän kehityksen tuhoutuminen
Subject: Gold mining in Halkidiki and destruction of the environment and sustainable development in the region
Halkidikin alueen kultakaivosinvestointihanke on aiheuttanut syvää huolta paikallisissa asukkaissa ja toimielimissä, jotka ovat reagoineet asiaan vahvasti.
The gold mining investment project in the Halkidiki area has caused intense concern among, and promoted a sharp response from, local inhabitants and bodies.
Huolta on lisännyt tapa, jolla julkiset kuulemiset järjestettiin.
These concerns have been further increased by the way in which public consultations were conducted.
Paikalliset valittavat, että julkisista kuulemisista tuli farssi: esimerkiksi valtion lakisääteinen neuvonantaja Kreikan tekninen kamari (TEE) valittaa, että se vastaanotti ympäristövaikutusten arvioinnin vain päivää ennen kuin kuulemiset oli määrä aloittaa.
They complain that the public consultations have been a farce: for instance, the Technical Chamber of Greece (TEE), the statutory technical advisor to the State, complains that it received the Environmental Impact Study only one day before the consultations were due to begin.
Paikalliset asukkaat ja toimielimet valittavat, että kyseiset hankkeet aiheuttavat merkittävää vesihävikkiä ja että Halkidikin ympäristö ja luonnonkauneus kärsivät.
Local inhabitants and bodies complain that these projects will lead to significant water losses and that the environment and natural beauty of Halkidiki will suffer.
Hanke tuottaa rikkiä sisältävää malmipölyä, joka vaarantaa yhden Euroopan viimeisistä aarnimetsistä, ja kivien käsittelyn seurauksena syntyvien jätetuotteiden suuri määrä ja myrkyllisten sulametallisivutuotteiden suuri määrä aiheuttavat merkittävää ympäristön pilaantumista alueella.
The project will produce ore dust containing sulphur, posing a threat to one of the Europe’s last remaining primeval forests, while the production of large quantities of solid residues from the processing of rocks and the large volume of toxic liquid metal by-products will cause great environmental pollution in the region.
Koska Halkidiki on luonnonkaunis alue, matkailu on paikallisten asukkaiden tärkein tulonlähde ja julkisista kuulemisista muodostui farssi, kuten paikalliset asukkaat ja toimielimet ovat valittaneet, on tärkeää, että kyseinen hanke täyttää direktiivissä 2006/21/EY asetetut vaatimukset.
Given that Halkidiki is an area of great natural beauty, tourism is the prime source of revenue for local inhabitants, and the public consultation procedure has been a farce, as local residents and bodies have complained, it is important that the project in question meet the requirements set down in Directive 2006/21/EC.
Miten se arvioi tässä tapauksessa käytetyn julkisen kuulemismenettelyn? 2.
How does it evaluate the public consultation procedure followed in this case? 2.
Täyttääkö investointihanke direktiivissä 2006/21/EY asetetut vaatimukset? 3.
Does this investment project meet the requirements of Directive 2006/21/EC? 3.
Mihin toimiin se aikoo ryhtyä suojellakseen ympäristöä ja kansanterveyttä koko Halkidikin alueella?
What steps will it take to protect the environment and public health in the Halkidiki region as a whole?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001071/2011
Question for written answer E-001071/2011
Aihe: Tappavissa myrkkyruiskeissa käytettäviä lääkkeitä koskeva EU:n asettama vientikielto
Subject: EU ban on the export of lethal injection drugs
Kuolemanrangaistus ei ole käytössä EU:ssa.
The EU is a death-penalty-free zone.
Euroopan unionin perusoikeuskirjassa todetaan selkeästi, että unioni kieltää tiukasti kuolemanrangaistuksen langettamisen.
The European Charter of Fundamental Rights clearly states that the Union firmly rejects the death penalty, and our bilateral agreements prohibit extradition to third countries where the death penalty is imposed.
Lisäksi kahdenväliset sopimukset kieltävät henkilöiden luovuttamisen kolmansiin maihin, joissa kuolemanrangaistus on käytössä.
Nevertheless, recent media reports claim that a UK-based company supplied the State of Arizona with lethal injection drugs needed for the execution of a convicted murderer.
Onko neuvosto tietoinen tästä tapauksesta, joka koskee tappavissa myrkkyruiskeissa käytettävien lääkkeiden vientiä?
Is the Council aware of this case involving the export of lethal injection drugs?
Euroopan unionin perusoikeuskirjan 2 artiklan 2 kohdan mukaan ”ketään ei saa tuomita kuolemaan eikä teloittaa”.
Article 2(2) of the Charter of Fundamental Rights of the European Union provides that ‘no one shall be condemned to the death penalty, or executed’.
Yksittäisen lääkkeen kieltämistä tai sen viennin valvomista harkittaessa olisi otettava huomioon myös EU:n sitoumus kehitysmaiden auttamisesta peruslääkkeiden saannin turvaamisessa.
In considering whether or not to prohibit or control the export of any pharmaceutical product, the EU's commitment to enabling developing countries to access essential medicines should also be taken into account.
Tältä osin on todettava, että tiopentaalinatrium on yleinen anestesialääke, joka kuuluu Maailman terveysjärjestön (WHO) keskeisten peruslääkkeiden luetteloon, ja sen on tarkoitus olla terveydenhoitojärjestelmien saatavilla maailmanlaajuisesti.
In that regard, it should be noted that sodium thiopental is a general anaesthetic, listed as a core essential medicine by the World Health Organisation, which is intended to be available for use by health systems worldwide.
Neuvoston antoi 27. päivänä kesäkuuta 2005 asetuksen (EY) N:o 1236/2005 tiettyjen sellaisten tavaroiden kaupasta, joita voi käyttää kuolemanrangaistuksen täytäntöönpanoon, kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rankaisemiseen.
On 27 June 2005, the Council adopted Regulation (EC) No 1236/2005 concerning trade in certain goods which could be used for capital punishment, torture or other cruel, inhuman or degrading treatment or punishment.
Euroopan unioni noudatti näin YK:n ihmisoikeustoimikunnan pyyntöä ja muita päätöslauselmia, joissa YK:n jäseniä kehotetaan ryhtymään asianmukaisiin toimiin tällä alalla.
In doing so, the European Union complied with the request made by the United Nations Commission on Human Rights and with other resolutions calling upon UN Members to take appropriate steps in this area.
Se oli myös käytännön jatkotoimi kidutuksen vastaisille EU:n suuntaviivoille ja kuolemanrangaistusta koskeville EU:n suuntaviivoille.
It was also a practical follow-up to the EU Guidelines on Torture and the EU Guidelines on the Death Penalty.
EU oli ensimmäinen alueellinen elin, joka hyväksyi toimenpiteen tiettyjen sellaisten välineiden ja tuotteiden kaupan rajoittamisesta, joita voi käyttää kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rangaistukseen.
The EU was the first regional body to adopt a measure restricting the trade in goods which could be used in torture or other cruel, inhumane or degrading treatment.
Näitä suuntaviivoja noudatetaan edelleen.
These Guidelines still apply.
Koska komission on valvottava EU:n lain soveltamista, asetuksen (EY) N:o 1236/2005 täytäntöönpanon seuranta on sen vastuulla.
Since it is for the Commission to oversee the application of EC law, monitoring of the implementation of Regulation (EC) No 1236/2005 falls within its responsibility.
Näin ollen komission on myös tutkittava, tarvitaanko suuntaviivoihin ja/tai asetukseen (EY) N:o 1236/2005 muutoksia, ja tarvittaessa toimitettava niitä koskevia ehdotuksia neuvostolle.
It is therefore also for the Commission to examine whether any changes to the guidelines and/or to Regulation (EC) No 1236/2005 are necessary and, if so, to submit proposals to that effect to the Council.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001072/2011
Question for written answer E-001072/2011
(14. helmikuuta 2011)
(15 February 2011)
Aihe: Teuraaksi vietävien hevosten pitkän matkan kuljetukset Euroopassa
Subject: Long-distance transportation of horses to slaughter in Europe
Minkälaisen arvioinnin komissio on tehnyt riskeistä, jotka koskevat tarttuvien tautien leviämistä eri puolille Eurooppaa hevosista, joita kuljetetaan pitkiä matkoja teuraaksi, sekä arvoltaan vähäisistä hevosista, joita kuljetetaan pitkiä matkoja lihantuotantoa varten, ottaen huomioon, että World Horse Welfare -järjestö toteutti 21.–24. syyskuuta 2010 kenttätutkimuksen, jossa löydettiin myös hevosia, joilla oli näkyviä sairauden merkkejä ja joita kuljetettiin teurastettavaksi vähintään viiden jäsenvaltion kautta?
What assessment has the Commission made of the risks of infectious disease being spread across Europe by horses being transported long-distance to slaughter, and by low-value horses being transported long-distance for production, when field investigation (carried out by World Horse Welfare between 21 and 24 September 2010) revealed horses showing visible signs of disease being transported across five or more Member States in order to be slaughtered?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001073/2011
Question for written answer E-001073/2011
Aihe: Merirosvous, jota laiton jätteen kaato mereen Somalian edustalla aiheuttaa
Subject: Piracy caused by illegal dumping of waste in Somali waters