natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mihin toimiin on ryhdytty tai ryhdytään tällaisen tilanteen ehkäisemiseksi?
What steps have been, or will be, taken in order to prevent such a situation arising?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-3954/2010
Question for written answer E-3954/2010
Aihe: Sosiaalisten näkökohtien puuttuminen julkisia hankintoja koskevassa direktiivissä
Subject: Lack of a social component in the Public Procurement Directive
Käsiteltäväkseni on saatettu konkreettinen tapaus, jossa voittoa tavoittelematon työpaja on kolmenkymmenen vuoden ajan moitteettomasti tehnyt töitä saksalaiselle televisiolupamaksujen perinnästä vastaavalle laitokselle.
My attention has been drawn to a specific case in which a sheltered workshop has been satisfactorily carrying out work for the German Fee Collection Agency for 30 years.
Tämä työpaja hävisi julkisessa tarjouskilpailussa yritykselle, joka nähtävästi työllistää pääasiassa matalapalkattuja.
This workshop has now lost the contract in a public tendering procedure to a firm most of whose employees are clearly ‘persons engaged in minor employment’.
Yrityksen etuna on luultavasti kokopäivätyöstä maksettava 5 euron tuntipalkka.
This firm apparently offers the advantags that it pays the equivalent of a EUR 5 hourly wage for a full-time worker.
Miten komissio arvioi tässä yhteydessä esitettyä perustelua, jonka mukaan Saksan liittotasavallan sosiaalilain IX osan (SGB IX) 141 pykälä pätisi vain Saksan liittotasavallan ja sen osavaltioiden tasolla, mutta ei EU:n tasolla, järjestettävien julkisten hankintakilpailujen kohdalla?
What is the Commission’s view of the argument put forward in this connection that Section 141 of Book IX of the German Social Law Code applies only to tenders awarded at federal or regional level, but not to EU tendering procedures?
Eikö EU:n direktiivissä tässä kohdassa ole huomattava puute?
Does this not constitute a serious loophole in the EU directive?
Myöskään palkkasopimuksen noudattamista edellyttävän ehdon täyttymisellä ei tämän hankintakilpailun kohdalla nähtävästi ollut merkitystä.
Moreover, the criterion of compliance with the provisions of collective pay agreements clearly played no part in this tendering procedure.
Miten komissio aikoo menetellä sellaisissa tapauksissa, joissa vammaisia konkreettisesti syrjäytetään työelämästä?
How does the Commission propose to deal with specific cases of this nature in which people with disabilities are forced out of the world of work?
Millaisena komissio näkee vammaisten työllistymisen tulevaisuudessa erityisesti sosiaalista ja oikeudenmukaista Eurooppaa koskevia vaatimuksia ajatellen?
What prospects does the Commission hold out for people with disabilities, particularly in the light of the demands for a socially just Europe?
Eikö komission tulisi viimeistään kyseisen lainsäädännön tarkistuksen yhteydessä kiinnittää erityistä huomiota vammaisten oikeuksiin ja etuihin ja edistää aloitteita, jotka helpottavat vammaisten integroitumista työelämään?
Should not the Commission, no later than its review of the relevant legislation, take particular account of the rights and interests of people with disabilities and promote initiatives to enable these people to become integrated into the world of work?
Mitä mahdollisuuksia komissio näkee tässä asiassa?
What opportunities does the Commission see for this to happen?
Olisiko komission mielestä esimerkiksi mahdollista rajoittaa velvollisuutta järjestää tarjouskilpailuja?
Would it for example be possible to restrict the tendering requirements to this effect?
Mikäli tämä ei ole mahdollista, miten voidaan varmistaa, ettei hinta ole ainoa päätökseen vaikuttava tekijä?
If not, how can we ensure that the price is not the sole criterion?
Miten työelämässä voidaan löytää tasapaino varojen säästeliään käytön ja vammaisten etujen takaamisen välillä?
How can a balance be struck between the principle of budgetary rigour and the interests of people with disabilities at the workplace?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-3955/2010
Question for written answer E-3955/2010
Aihe: Kalastus- ja vesiviljelytuotteet Dohan kierroksen neuvotteluissa
Subject: Fishery and aquaculture products under the Doha Round
EU on jo vuosia noudattanut kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin kauppapolitiikkaa, jossa tämän hyvin haavoittuvan alan erityispiirteet on jätetty huomiotta.
For years, the EU’s trade policy on fishery and aquaculture products has ignored the specific issues affecting this very vulnerable industry.
Mikä estää komissiota vetämästä kalastus- ja vesiviljelytuotteita pois muille kuin maatalousmarkkinoille pääsyä koskevista neuvotteluista, kun tuotteet olisi kaikilta osin rinnastettava muihin herkkiin tuotteisiin, kuten maataloustuotteisiin?
What is preventing the Commission from taking fishery and aquaculture products out of the NAMA negotiations, as they should in fact be grouped together with other sensitive goods such as agricultural products?
Aikooko komissio ryhtyä asiassa toimiin?
Is the Commission intending to work towards this?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-3959/2010
Question for written answer E-3959/2010
Komissio ei 12. tammikuuta 2010 antamassaan vastauksessa vastannut 13. marraskuuta 2009 esittämääni kysymykseen E‑5791/09.
The Commission did not answer my Question E‑5791/09 of 13 November 2009 in its reply of 12 January 2010.
Kysymyksessä mainitut tapaukset ovat ainoastaan sellaisia, jotka kuuluivat valvontaviranomaisen (EVV) toimivaltaan ja joissa se on käynnistänyt menettelyn muodollisen valituksen perusteella tai omasta aloitteestaan (viran puolesta).
The cases referred to are solely those in which the ESA was competent and instituted proceedings on the basis of a formal complaint or its own initiative (ex officio).
Näin ollen kysymykseen vastaamisen kannalta on epäolennaista, että EVV on siirtänyt muita tapauksia komission käsiteltäviksi toimivallan siirryttyä tälle ja että komissio ryhtyi toimiin muissa toimivaltaansa kuuluvissa tapauksissa.
It is therefore irrelevant, in answering the question, that the ESA has transferred other cases for reasons of competence to the Commission or that the Commission has taken action in other cases in which it was competent.
Lisäksi kysymyksessä viitattiin Norjan markkinoilla ilmeneviin laittomiin esteisiin.
The question also concerned illegal restrictions on the Norwegian market.
Näin ollen kysymykseen vastaamisen kannalta on myös epäolennaista, että EVV ryhtyi toimiin asioissa, jotka koskevat valtiontukiin liittyvää lainsäädäntöä.
It is therefore also irrelevant, in answering the question, that the ESA has taken action on state aid.
Jos Euroopan komissio katsoo, että EVV toimivaltaansa kuuluvissa tapauksissa tutkii markkinaesteitä ja määrää niistä seuraamuksia yhtä tehokkaasti, korkealaatuisesti ja päättäväisesti kuin Euroopan komissio itse, komission pitäisi esittää Euroopan parlamentille asian osoittavat tosiseikat tai ryhtyä tarvittaviin toimiin sen tarkistamiseksi, taataanko EU:n jäsenvaltioista tuleville kilpailijoille yhtäläinen suoja.
If the Commission takes the view that the ESA, in cases in which it is competent, investigates and penalises market restrictions with the same efficiency, quality of performance and determination as the Commission itself, it should present the relevant facts to the European Parliament or institute the necessary steps to examine whether competing businesses from EU Member States are being accorded equal protection.
Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt tarkistaakseen, onko EFTA:n valvontaviranomainen (EVV) toimivaltaansa kuuluvissa tapauksissa taannut ETA-sopimuksen määräysten nojalla EU:n jäsenvaltioista tuleville kilpailijoille yhtäläisen suojan Norjan markkinoilla ilmenevien laittomien esteiden osalta kuluneiden 15 vuoden aikana?
What measures has the Commission taken to examine whether the EFTA Surveillance Authority (ESA) has, in cases in which it was competent, accorded competing businesses from EU Member States equal protection under the EEA Agreement in the last 15 years in the case of illegal restrictions on the Norwegian market?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-3960/2010
Question for written answer E-3960/2010
Aihe: Biolämmityksen, biovoiman ja biokaasun vaikutukset Euroopan maatalouteen
Subject: The effects of bioheat, biopower and biogas on European agriculture
Onko komissiolla tietoa EU:ssa käytetyn biolämmityksen, biovoiman ja biokaasun määristä?
Does the Commission have any information about the quantities of bioheat, biopower and biogas which are consumed in the EU?
Mikä on niiden prosenttiosuus suhteessa vastaaviin tavanomaisiin energiamuotoihin?
What is their percentage share in relation to equivalent conventional forms of energy?
Mitä raaka-aineita EU:ssa käytetään edellä mainittuja bioenergian muotoja varten tarkoitetun biomassan tuotantoon?
What are the raw materials used in the EU for the production of biomass intended for the abovementioned forms of bio-energy?
Mitä vaikutuksia biolämmityksen, biovoiman ja biokaasun lisääntyneellä käytöllä on EU:n jäsenvaltioiden maatalousmarkkinoihin meso- ja makrotalouden tasolla?
What are the effects, at meso- and macro-economic level, of the increased consumption of bioheat, biopower and biogas on the agricultural markets of EU Member States?
Mitä yhtäläisyyksiä ja eroja voidaan tunnistaa suhteessa biopolttoainemarkkinoiden vastaavaan kehitykseen?
What similarities and differences can be identified in relation to corresponding developments in the market for biofuels?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-3961/2010
Question for written answer E-3961/2010
Aihe: Maahanmuuttajien henkilötietojen suoja Frontexin toiminnassa
Subject: Protection of the personal data of migrants by Frontex
Euroopan tietosuojavaltuutettu Peter Hustinx ilmaisi 18. toukokuuta huolensa Euroopan unionin ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston (Frontex) vahvistamista koskevasta ehdotuksesta sekä siitä, ettei ehdotuksessa säädetä mitään tavasta, jolla maahanmuuttajien henkilötietoja käsitellään.
On 18 May Peter Hustinx, the European Data Protection Supervisor (EDPS), expressed his concern about the proposal to strengthen the European Agency for cooperation at external EU borders (Frontex) and the lack of any provisions, in that proposal, on the way in which the personal data of migrants will be processed.
Hän korosti tarvetta saada selkeät tietosuojasäännöt sekä selvittää ne edellytykset ja olosuhteet, joissa Frontex voisi käsitellä henkilötietoja.
He emphasised the need to have clear rules on data protection and clarification of the conditions and circumstances in which Frontex would be able to process personal data.
Voiko komissio näin ollen vastata seuraaviin kysymyksiin:
Therefore, can the Commission answer the following question:
Katsooko se Euroopan tietosuojavaltuutetun huolet perustelluiksi?
Does it consider that the EDPS’s concerns are well-founded?
Jos ei, kuinka maahanmuuttajien henkilötietojen suoja varmistetaan?
If not, how is the protection of the personal data of migrants ensured?
Jos tietosuojavaltuutetun huolet ovat perusteltuja, kuinka komissio aikoo saada aikaan tasapainon toisaalta Frontexin tehokkaiden toimien ja toisaalta maahanmuuttajien henkilötietojen suojan välille?
If his concerns are well-founded, how does it intend to find a balance between the need for effective action by Frontex on the one hand and the protection of migrants’ personal data on the other?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-3962/2010
Question for written answer E-3962/2010
Aihe: Digitaalinen strategia
Subject: Digital strategy
Komission digitaalisen strategian mukaan kaikilla Euroopan kansalaisilla on oltava mahdollisuus käyttää laajakaistayhteyttä vuoteen 2010 mennessä ja puolella EU:n kotitalouksista yhteysnopeuden on oltava vähintään 30 Mbit/s vuoteen 2020 mennessä.
The digital strategy announced by the Commission stipulates that by 2010 all European citizens must have broadband access to the internet, and that by 2020 half of all households in the EU must have connection speeds of at least 30 Μbps.
Digitaalisista sisällöistä ja palveluista vastaava uusi komission jäsen Neelie Kroes on korostanut, että eurooppalaisten hallitusten on kaksinkertaistettava vuosittaiset tutkimukseen ja kehittämiseen kohdistetut menonsa 11 miljardiin euroon vuoteen 2020 mennessä.
The new Commissioner for the Digital Agenda, Neelie Kroes, has emphasised that European governments will have to double their expenditure on research and development to EUR 11 billion a year by 2020.
Kuinka komissio ajattelee eurooppalaisten hallitusten erityisesti niissä maissa, jotka esimerkiksi Kreikan tavoin ovat kärsineet vakavasti kriisistä, kykenevän kaksinkertaistamaan tutkimus- ja kehittämismenonsa vakavan talouskriisin aikana? 2.
How does the Commission think that European governments, and especially those which have been hit particularly badly by the crisis, such as Greece for example, would be able to double their expenditure on research and development in a period of severe economic crisis? 2.
Aikooko komissio käynnistää ohjelmia, joissa tarjotaan tietoa internetin mahdollisuuksista ja käytöstä erityisesti ikääntyneille, joilla on eniten vaikeuksia uuteen teknologiaan tottumisessa?
Does the Commission intend to implement programmes offering information on the potential of the internet and how to navigate it, in particular for the elderly, who face the greatest problems in familiarising themselves with the new technologies?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-3963/2010
Question for written answer E-3963/2010
Aihe: Työperäinen maahanmuutto
Subject: Immigration for professional reasons
Lukuisat nuoret joutuvat kotimaansa rajallisten työmahdollisuuksien vuoksi lähtemään ulkomaille parempien työolojen perässä.
Because of reduced employment opportunities in their countries of origin, many young people are forced to move abroad in search of better working conditions.
Työperäinen liikkuvuus on erittäin yleistä Euroopan unionissa henkilöiden, tavaroiden ja pääoman vapaan liikkuvuuden tarjoamien mahdollisuuksien vuoksi.
This professional mobility is a particularly common phenomenon in EU countries, given the freedom of movement of persons, goods and capital provided by the Union.
Lukuisat yrittävät läpäistä Euroopan yhteisöjen henkilöstövalintatoimiston (EPSO) pääsykokeet parempipalkkaisen työn ja parempien työehtojen tähden.
Many candidates sit European Personnel Selection Office (EPSO) competitions in order to secure employment with higher salaries and better working conditions.
Onko sillä tarkkoja tietoja Euroopan unionin alueella parempien työolojen perässä liikkuvien henkilöiden määrästä?
Does it have any accurate data on the number of persons who move within the territory of the EU to find better employment conditions?
Onko tehty vertailevia tutkimuksia siitä, mitä jäsenvaltioita nuoret suosivat eniten ja mitkä valtiot puolestaan kärsivät eniten aivovuodosta?
Have comparative studies been drawn up to establish which Member States are most attractive to young people and which suffer most from a ‘brain drain’?
Mistä jäsenvaltioista haetaan eniten Euroopan unionin työpaikkoihin? 2.
From which countries is there the greatest demand for jobs posted by the EU? 2.
Onko komissiolla tietoja ongelmallisimmista ammateista, joiden vuoksi nuoret lähtevät ulkomaille etsimään parempia työoloja?
Does it have any data on which professions present the most problems and drive young people to seek better working conditions abroad?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-3964/2010
Question for written answer E-3964/2010
Aihe: Direktiivin 2009/50/EY saattaminen osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä
Subject: Transposition of Directive 2009/50/EC into the national law of Member States
Vuosi sitten – toukokuussa 2009 – neuvosto antoi direktiivin 2009/50/EY, joka koskee eurooppalaisen työluvan (viisumin) käyttöönottoa.
A year ago — in May 2009 — the European Council adopted Directive 2009/50/EC, which concerns the introduction of a European work permit (visa).
Perustavoitteena oli houkutella erittäin päteviä maahanmuuttajia, jotka voisivat liikkua vapaasti Euroopan unionissa.
The basic objective was to attract highly skilled migrants who could move freely within the European Union.
Direktiivissä määrättiin myös, että jäsenvaltioiden on saatettava direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 19. kesäkuuta 2011.
It is also specified that Member States must bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with the directive by 19 June 2011 at the latest.
Jos direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä viivästyy, mitä seuraamuksia siitä aiheutuu jäsenvaltiolle?
In the event of any delay in the transposition of the directive, what penalties are incurred by a Member State?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-3965/2010
Question for written answer E-3965/2010
Aihe: Uudet säästötoimenpiteet
Subject: New austerity measures
Voiko komissio selventää, onko se päättänyt määrätä Irlannin hallitukselle säästötoimenpiteitä sen velkataakan vuoksi?
Can the Commission indicate if it has taken the decision to impose austerity measures on the Irish Government in light of its debt dynamics?
Jos on, voiko komissio selventää, millaisista säästötoimenpiteistä on kyse?
If so, can the Commission indicate what shape these measures would take?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-3966/2010
Question for written answer E-3966/2010
Aihe: Euroopan laajuista energiaverkostoa koskeva ehdotuspyyntö vuonna 2011
Subject: TEN‑E 2011 call for proposals
Jos aikoo, voiko komissio ilmoittaa alueet, joihin keskitytään vuoden 2011 työohjelmassa?
If this is so, can the Commission indicate the areas that will be targeted under the 2011 work programme?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-3967/2010
Question for written answer E-3967/2010
Aihe: Maatalousmarkkinoiden epävakaus
Subject: Instability in the agricultural market
Voiko komissio kertoa, aikooko se laatia esimerkiksi lehdistötiedotteessa IP/09/1172 esitettyjen maitoalan kriisin torjumiseksi käytettyjen keinojen kaltaisia markkinajärjestelyjä maatalousmarkkinoiden vakauttamiseksi?
Can the Commission indicate if it is considering implementing market mechanisms, for instance similar to those used to combat the effects of the dairy crisis (outlined in press release IP/09/1172), to guarantee stability in the agricultural area?
Jos aikoo, voiko komissio kertoa suunnitelmistaan?
If so, can the Commission outline its plans for tackling this issue?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-3968/2010
Question for written answer E-3968/2010
Aihe: Kadonneet alaikäiset
Subject: Disappeared children
Kadonneiden lasten määrä kasvaa jatkuvasti Italiassa samoin kuin muualla Euroopassa.
The number of disappeared children is still on the rise, in Italy and the rest of Europe.
Italian poliisin rikosyksikön johdon mukaan Italiassa tehtiin vuoden 2009 aikana 1 033 italialaista ja ulkomaalaista lasta koskevaa etsintäilmoitusta, jotka löytyvät edelleen etsintäarkistoista.
According to the Central Crime Prevention Directorate of the Italian national police, search orders were issued in Italy in 2009 for 1033 children, Italian and non-Italian, whose cases are still in the search archive.
Vuoden 2010 ensimmäisten kuukausien aikana tehtyjen ilmoitusten määrä oli jo yli 200.
200 more search orders were issued in the first two months of 2010.
Vuosien 2007 ja 2009 välillä tapausten määrä kasvoi jatkuvasti.
There has been a continuous increase in cases between 2007 and 2009.
Valtaosa katoamistapauksista koskee ulkomaalaissyntyisiä alaikäisiä, ja etsittävien alaikäisten ikä on pääosin 15 ja 18 vuoden välillä.
Most of the disappearances concern children of third-country nationality, the age-group most affected being the 15-18s.
He ovat yleensä nuoria, jotka lähtevät vapaaehtoisesti kodistaan tai heille kodin tarjonneesta yhteisöstä.
In most cases, these are children who have voluntarily left their homes or the institution where they were housed.
Enintään 10-vuotiaiden lasten kohdalla on kuitenkin kysymys ilmiöstä, joka ei niinkään koske muita ikäryhmiä, eli kansallisesta ja kansainvälisestä lapsikaappauksesta.
However, in the case of the under-10s and as opposed to the other age groups, the disappeared are as likely to be Italian as non-Italian.
Voiko komissio antaa tietoja muissa jäsenvaltioissa kadonneista alaikäisistä? 2.
provide data on disappeared children in the other Member States; 2.
Pitääkö komissio tarpeellisena hyödyntää Euroopan yhteisön perussopimusten tarjoamia oikeudellisia välineitä viittaamalla esimerkiksi vuonna 1989 allekirjoitettuun lapsen oikeuksien yleissopimukseen niin, että voitaisiin luoda Euroopan laajuinen työryhmä tällaisten rikosten torjumiseksi? 3.
state whether it believes it desirable to make use of the legal routes offered by the existing European agreements, e.g. the Convention on the Rights of the Child of 1989, in order to create a Europe-wide task-force to combat this form of crime; 3.
Pitääkö komissio tarpeellisena sisällyttää eurooppalaisiin kouluohjelmiin lapsille ja vanhemmille suunnattuja asiaa koskevia tietohankkeita tai ‑kampanjoita?
state whether it favours including projects or information campaigns on this subject for children in parents in European school programmes?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-3969/2010
Question for written answer E-3969/2010
Aihe: Toimittajien olosuhteet sota-alueilla
Subject: The situation of journalists in war zones
Toimittajat ilman rajoja -järjestön mukaan sota-alueilla kuoli 76 ammattitoimittajaa vuonna 2009 eli 26 prosenttia enemmän kuin vuonna 2008, ja vangittuina on tällä hetkellä 163 toimittajaa.
According to figures published by the organisation ‘Reporters without Borders’, 76 journalists died in the field in 2009, 26 % more than in the previous year.
UNESCO on käsitellyt vuodesta 1997 alkaen toimittajien murhat ja on pyytänyt, ettei yhdenkään maan hallitus soveltaisi lieventäviä asianhaaroja sellaisissa rikoksissa, jotka on tehty tarkoituksena evätä kansalaisten oikeus tulla informoiduiksi.
Unesco first turned its attention to the murder of journalists in 1997 and since then has called on governments around the world not to grant extenuation of any kind to the authors of crimes committed to prevent people enjoying their right to receive information.
Kyseinen UNESCOn virasto on lisäksi kehottanut eri maiden toimivaltaisia viranomaisia estämään tällaisia rikoksia.
It has also called for the competent authorities in several countries to prevent these crimes.
Lisäksi UNESCO julkaisee joka toinen vuosi luettelon sota-alueilla tapetuista toimittajista liitteenä yksittäisiltä mailta saatuja vastauksia koskevaan raporttiin.
Every two years Unesco publishes a list of the journalists killed around the world, together with a report on the responses received from individual countries.
YK:n turvallisuusneuvosto antoi 24. joulukuuta 2006 päätöslauselman nro 1738 konfliktialueilla työskentelevien toimittajien suojelemiseksi.
On 24 December 2006 the UN Security Council adopted Resolution 1738, with the aim of protecting journalists working in conflict zones.
Kun otetaan huomioon ongelman ajankohtaisuus sekä lukuisten eurooppalaisten toimittajien kuolema, onko komission mielestä tarpeellista julkistaa sota-alueilla työskentelevien toimittajien ja reportterien olosuhteita käsittelevä raportti?
As this is a very topical issue affecting many European media professionals, does the Commission not consider that a report on the situation of journalists and reporters working in war zones should be published?
Onko komission mielestä aiheellista valvoa, että toimittajien elämän arvokkuuden kunnioitus sekä tiedottamisen vapaus todella varmistetaan sota-alueilla?
Does the Commission not think it would be advisable to examine and monitor whether the right of journalists to life and dignity and the right to freedom of information in war zones are being upheld as they should be?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-3970/2010
Question for written answer E-3970/2010
Aihe: Ääri-islamilaisuuden leväiäminen Somaliassa ja Euroopan turvallisuusriski
Subject: Proliferation of Islamic extremism in Somalia and the potential risk to Europe