natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ilmaisi päättäväisyytensä edetä nopeasti suuntaviivojen ja yksityiskohtaisten sääntöjen laatimisessa metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvien päästöjen vähentämistä kehitysmaissa koskeville toimille (REDD+) Kööpenhaminan sitoumuksella perustetun REDD+-ohjelman toteuttamisen aloittamiseksi ja
expressed its determination to make rapid progress to develop guidelines, rules or modalities for actions on reducing emissions from deforestation and forest degradation in developing countries (REDD-plus), in order to operationalise REDD-plus as laid down in the Copenhagen Accord, and
korosti, että on tärkeää nopeuttaa ympäristön kannalta turvallisten ja kestävien vähähiilisten teknologioiden kehittämistä, käyttöönottoa ja levittämistä.
emphasised the importance of accelerating the development, deployment and diffusion of environmentally safe and sustainable low-carbon technologies.
Pyrkien toimien kohdentamiseen uudelleen Kööpenhaminan jälkeen 25. ja 26. maaliskuuta kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että maailmanlaajuinen ja kattava oikeudellinen sopimus on edelleen ainoa tehokas tapa päästä EU:ssa sovittuun tavoitteeseen ja että kansainväliseen neuvotteluprosessiin on nyt saatava uutta pontta.
The European Council on 25/26 March, in seeking to refocus efforts after Copenhagen, stated that a global and comprehensive legal agreement remains the only effective way to reach the agreed EU objective and that it is now necessary to bring a new dynamic to the international negotiating process.
Eurooppa-neuvosto katsoi, että neuvotteluissa olisi noudatettava vaiheittaista lähestymistapaa käyttäen pohjana Kööpenhaminan sitoumusta, joka olisi pantava täytäntöön nopeasti.
The European Council considered a stepwise approach should be followed, building on the Copenhagen Accord, which should be swiftly implemented.
Lisäksi Eurooppa-neuvosto
The European Council also
edellytti, että Bonnissa pidettävissä seuraavissa kokouksissa asetetaan etenemissuunnitelma neuvottelujen edistämiseksi,
expected the next meetings in Bonn to set the roadmap for taking the negotiations forward;
katsoi, että COP16-kokouksessa olisi vähintään saatava aikaan konkreettisia päätöksiä, joilla Kööpenhaminan sitoumus liitetään YK:n neuvotteluprosessiin ja joilla käsitellään jäljellä olevia puutteita,
considered COP‑16 should at least provide concrete decisions anchoring the Copenhagen Accord to the UN negotiating process and addressing remaining gaps;
palautti mieleen, että EU ja muut teollisuusmaat ovat sitoutuneet myöntämään yhdessä vuoteen 2020 mennessä 100 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuosittain kehitysmaiden auttamiseksi ilmastonmuutoksen torjunnassa,
recalled that the EU and other developed countries have committed to jointly mobilise USD 100 billion per year by 2020 to help developing countries fight climate change;
sitoutui vakaasti UNFCCC-prosessiin ja tuki käynnissä olevia pyrkimyksiä tehostaa prosessia todeten kuitenkin samalla, että sitä voisi olla hyödyllistä täydentää ja tukea muissa kokoonpanoissa ja yksittäisistä kysymyksistä käytävillä keskusteluilla,
committed firmly to the UNFCCC process and supported ongoing efforts to make it more effective, while recognising it could usefully be complemented and supported by discussions in other settings and on specific issues;
totesi, että yhteistyömahdollisuuksia on hyödynnettävä myös teollisuusmaakumppaneiden kanssa esimerkiksi vihreän teknologian sekä vihreiden normien ja todentamistekniikoiden aloilla ja että nousevan talouden maiden kanssa olisi pikaisesti määritettävä yhteiset etunäkökohdat asioissa, joilla voitaisiin saada nostetta ilmastonmuutoskeskusteluun.
noted that opportunities for cooperation, including with industrialised partners, need to be exploited in areas such as green technologies and norms and verification techniques, and noted also that common interests with emerging countries on issues which could create leverage in the climate change debate should be rapidly identified.
Kolmansiin maihin suunnattuja EU:n toimia ja aktiivista neuvonpitoa niiden kanssa, mukaan lukien puheenjohtajavaltion ja komission toimet, tehostetaan parhaillaan myös siten, että ilmastonmuutoskysymykset otetaan esille kaikissa alueellisissa ja kahdenvälisissä kokouksissa, myös huippukokouksissa, ja lisäksi muilla foorumeilla kuten G20-ryhmässä.
EU outreach activities to and active consultations with third countries, including by the Presidency and the Commission, are currently being stepped up, including addressing climate change at all regional and bilateral meetings, including at summit level, as well as other fora such as the G20.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1446/10
WRITTEN QUESTION E-1446/10
Aihe: Maaseutualueiden laajakaistayhteydet
Subject: Rural broadband
Laajakaistayhteydet puuttuvat monilta maaseutualueilta EU:ssa, erityisesti Irlannissa.
In many parts of the EU, particularly in Ireland, broadband is still not readily available in rural areas.
Koska laajakaistayhteydet ovat olennainen osa tulevien vuosien koulutus- ja kehitysstrategiaamme, on kohtuutonta, että niin monet eurooppalaiset eivät voi vieläkään hyödyntää niitä ja ovat siten huomattavan eriarvoisessa asemassa kaupungissa asuviin verrattuna.
As it is a crucial part of our education and development strategy for the coming years, it is not acceptable that so many European citizens still cannot avail themselves of broadband, putting them at a considerable disadvantage to their urban counterparts.
Mitä komissio aikoo tehdä lisätäkseen maaseutualueiden laajakaistayhteyksiä?
What plans does the Commission have in place to increase the availability of broadband in rural areas?
Missä määräajassa laajakaistayhteys taataan suurimmalle osalle EU:n kansalaisista?
What timeline is in place to ensure the availability of broadband to the vast majority of citizens in the EU?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1447/10
WRITTEN QUESTION E-1447/10
Aihe: Omaishoitajien tukeminen
Subject: The support of carers
Viime viikolla aloitettiin uudelleen Euroopan parlamentin omaishoitajien yhteistyöryhmän toiminta.
Last week saw the re-launch of the Carers Intergroup in the European Parliament.
Vaikka omaishoitajan työtä ei monesti panna merkille, sen osuuden Euroopan taloudesta päätellään olevan lähes 4 miljardia euroa vuodessa, ja se on tärkeä tuki terveysministeriöille koko EU:ssa.
While the work of home carers is often overlooked, it is said to represent almost EUR 4 billion annually to the European economy, and is a vital crutch to health ministries across the EU.
Omaishoitajat eivät kuitenkaan saa usein ansaitsemaansa tukea kansallisilta ja EU:n viranomaisilta.
However, home carers are often not given the support they deserve from national and European authorities.
Kunnioitan valtavasti entisenä omaishoitajana henkilöitä, jotka luopuvat suuresta osasta elämäänsä läheisten hoitamisen vuoksi.
As a former home carer myself, I have enormous respect for those who give up large parts of their lives to care for loved ones.
Euroopan yhteiskunnan on annettava heille nyt ansaitsemaansa tunnustusta.
What they need now is for European society to give them the recognition that they deserve.
Onko komissiolla suunnitelmia omaishoitajille myönnettävän tuen lisäämiseksi?
Does the Commission have any plans in place to increase the support given to carers?
Voiko komissio painostaa kansallisia hallituksia tarjoamaan parempaa sosiaalista tukea henkilöille, jotka eivät voi käydä työssä hoitovastuun vuoksi?
Can the Commission pressurise national governments into providing better welfare for those who cannot work due to caring responsibilities?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1448/10
WRITTEN QUESTION E-1448/10
Aihe: Euroopan unionin ja Perun välistä vapaakauppasopimusta koskevien neuvottelujen loppuunsaattaminen ja muita sopimuksia koskevien neuvottelujen vauhdittaminen toukokuussa 2010 pidettävää Madridin huippukokousta varten
Subject: Conclusion of free-trade agreements between the EU and Peru and fast-track negotiations towards other agreements in the run-up to the Madrid summit in May 2010
Euroopan unioni ja Peru ovat juuri saattaneet päätökseen kahdenvälisen vapaakauppasopimuksen (”assosiaatiosopimuksen”) täytäntöönpanoa koskevat neuvottelut huolimatta kahden Andien yhteisön jäsenen toiveesta luopua tämän kaltaisista sopimuksista.
Negotiations paving the way for a bilateral free-trade agreement (known as an ‘association agreement’) between the European Union and Peru have recently concluded, despite the vociferous opposition of two members of the Andean Community of Nations to such agreements.
Eurooppalaiset neuvottelijat ovat useiden viikkojen ajan toistelleet työskentelevänsä sen eteen, että voitaisiin ilmoittaa EU:n ja Latinalaisen Amerikan maiden välisten kaikkien assosiaatiosopimusten allekirjoittamisesta, olipa kyse Mercosurista, Keski-Amerikasta tai Kolumbiasta ja Perusta, ensi toukokuussa Madridissa pidettävässä Euroopan unionin sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian välisessä huippukokouksessa.
For several weeks European negotiators have continually stressed that they are working to be able to announce the signing of all EU‑Latin American association agreements — whether with Mercosur, Central America, Colombia or Peru — at the EU‑Latin American and Caribbean summit in Madrid in May 2010.
Mikä kiire tällaisten sopimusten tekemisellä on?
But why is it so urgent to conclude these agreements?
Miksi komissio on tehnyt tästä ensisijaisen tavoitteensa EU:n ja Latinalaisen Amerikan välisissä suhteissa?
Why has the Commission made them its priority in EU‑Latin American relations?
latinalaisamerikkalaisten valtioiden elintarvikeomavaraisuus, energiaomavaraisuus ja alueellinen suvereniteetti, —
the food, energy and territorial sovereignty of the countries of Latin America; —
kysymys toteutettavista keinoista yhteisten toimiemme suunnittelemiseksi ekologisen katastrofin varalta, —
resources to be put in place with a view to planning our joint efforts to tackle the ecological crisis; —
tuki Etelän pankin toiminnan ja sen merkittävien hankkeiden käynnistämiselle, kuten Latinalaisen Amerikan suuren rautatieverkoston rakentamiselle, —
support for the Bank of the South with its initial operations and its major projects such as constructing a large-scale Latin American railway network; —
diktatuurijärjestelmien vastainen taistelu esimerkiksi Hondurasissa ja Kolumbiassa (Kuinka Euroopan unioni, joka haluaa korostaa valppauttaan ihmisoikeusasioissa, voi neuvotella Porfirio Lobon hallinnon kanssa?
the struggle against dictatorial systems, such as in Honduras and Colombia (how can the EU, which is so sensitive to human rights issues, negotiate with Porfirio Lobo’s regime?
Kuinka se voi neuvotella Uriben hallinnon kanssa, joka salamurhauttaa ammattiyhdistysaktivisteja keskimäärin joka kolmas päivä?), —
How can it negotiate with that of Alvaro Uribe, which kills a trade unionist on average every three days?); —
Yhdysvaltojen kasvavan sotilaallisen läsnäolon torjunta (neljäs laivasto, sotilastukikohdat, joista seitsemän Kolumbiassa), sillä se aiheuttaa voimakasta epävakautta alueella.
the struggle against the growing military presence of the USA (US Navy Fourth Fleet, US military bases, including seven in Colombia alone), which is a major destabilising factor in the region.
Kuinka komissio perustelee valintansa asettaa tietoisesti ensisijaiseksi Euroopan unionin monikansallisten yritysten kaupalliset edut yleisen edun sijaan?
How can the Commission justify its decision to deliberately accord priority to securing profits for the EU’s multinationals at the expense of issues of general interest?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1449/10
WRITTEN QUESTION E-1449/10
Aihe: Mahdollinen rahoitus rohdoskasvien viljelyn tukemiseksi
Subject: Possible financing for the production of medicinal herbs
Monia rohdoskasveja käytetään elintarviketeollisuudessa sekä yhä enemmän myös terveyden‑ ja kauneudenhoidossa.
Medicinal plants, many of which are edible and used by the food industry, are increasingly being used also for beauty care and treatment.
Rohdoskasvien viljelyn marginaalisen aseman vuoksi ei ainoastaan aliarvioida alan työllistävät ja kilpailulliset vaikutukset, vaan myöskään ei kiinnitetä tarpeeksi huomiota maa-alueiden uudelleenluokitteluun, sillä yleiseen viljelyyn kelpaamattomat maat sopisivat hyvin rohdoskasvien tuotantoon.
In this context, the marginalisation of medicinal plant cultivation means not only that the potential of that industry is being undervalued in terms of employment and competitiveness on the market, but also that insufficient attention is being paid to the conversion of land unsuitable for common crops but which would lend itself to the growing of medicinal plants.
Esimerkiksi Lazion maakunnan ilmasto-olosuhteet ja maaperän laatu sopisivat erinomaisesti näiden kasvien viljelyyn.
In this respect, the Lazio region offers weather conditions and a quality of land which could greatly facilitate the cultivation of such products.
Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1.
In the light of the above, can the Commission: 1.
Onko rohdoskasvien viljelyyn mahdollista saada rahoitusta? 2.
indicate whether financing exists for the production of medicinal herbs; 2.
Onko maa-alueiden muuntamiseen mahdollista saada rahoitusta? 3.
indicate whether financing exists for land conversion; 3.
Mikä on yleiskuva tilanteesta?
give an overview of the situation.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1450/10
WRITTEN QUESTION E-1450/10
Aihe: Mahdollinen rahoitus psyykkisistä ongelmista kärsiville nuorille tarkoitetun kultasepänkoulun perustamiseen
Subject: Possible financing for the setting-up of a goldsmith's school for children with mental health problems
Kulttuuriyhdistys nimeltä Artmerlino, jonka toimipaikka sijaitsee Viterbon kunnassa, on järjestänyt vuodesta 2006 alkaen kultasepänkursseja psyykkisistä häiriöistä kärsiville nuorille, jotta he pääsisivät vuorovaikutukseen muiden ihmisten kanssa sekä työelämässä että koulutuksessa.
The Artmerlino Cultural Association, which is based in the municipality of Viterbo, started a goldsmith’s course for children with mental health difficulties in 2006 in order to foster interaction with other people in both a working and pedagogical environment.
Ensimmäinen kurssi pidettiin Viterbon ASL:n mielenterveyskeskuksen potilaille, ja kurssilla opetettiin kultasepän ammattitekniikoiden käyttöä sekä perehdytettiin alan vanhoihin perinteisiin.
The first course was launched with pupils from the mental health unit of Viterbo local health authority and covered learning gold‑working techniques and reviving traditional practices in that field.
Valittu ryhmä muodosti viiden hengen kiinteän työskentely-ytimen, joka kehitti erityisen taidon tekniikoiden oppimisessa toteuttamalla myös näyttelyn vuonna 2007.
The group selected developed into a five‑person team which showed itself particularly adept at harnessing the techniques and went on to stage an exhibition in 2007.
Kultasepänpaja saattoi jatkaa toimintaansa vuoteen 2009 asti myös muiden alueellisten yksiköiden (kuten Viterbon kansanyliopiston sekä psyykkisistä häiriöistä kärsivien nuorten vanhempainyhdistyksen) tuen ansiosta.
The goldsmith’s workshop managed to continue operating until 2009, thanks in part to the support of other regional organisations such as the Popular University of Viterbo and the Parents Association for Children with Mental Health Problems.
Kurssin pääasiallisena tavoitteena on antaa näille nuorille mahdollisuus päästä osalliseksi työmarkkinoista myös siten, että he voivat valmistaa myyntiä varten pienimuotoisia korusarjoja.
The main aim of the course is to enable these children to integrate into the job market, including through the sale of small lines of jewellery.
Tämän mahdollistamiseksi kulttuuriyhdistys Artmerlino on halunnut jatkaa kurssien pitämistä perustamalla oikean koulun, joka tähtää ammattitutkintoon ja työelämään ja joka olisi tarkoitettu vähäosaisille, jotka jäävät liian usein sopivan koulutuksen ulkopuolelle ja joiden kyvyt jäävät hyödyntämättä.
To that end, the Artmerlino Association is considering continuing the course and establishing a genuine school to prepare professionals for work, aimed at the most vulnerable, who all too often are not sufficiently catered for and their abilities not harnessed.
Voiko yhteisö mahdollisesti myöntää rahoitusta vähäosaisille tarkoitettujen kurssien ja/tai koulujen perustamiseen? 2.
indicate whether Community financing exists for courses and/or schools targeting the most vulnerable; 2.
Voiko yhteisö mahdollisesti myöntää rahoitusta myös taideopetukseen, jonka tarkoituksena on perehdyttää vanhoihin kultasepäntekniikoihin? 3.
indicate whether financing exists for artistic activities aimed at reviving old gold‑working traditions; 3.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1451/10
WRITTEN QUESTION E-1451/10
Aihe: Rahoitus vihreään talouteen siirtymistä varten
Subject: Funding the switch to a green economy
Viime vuosina komissio on jo edistänyt merkittävästi siirtymistä vihreään ja kestävään talouteen.
In recent years the Commission has already made great efforts to promote the switch to a green and sustainable economy.
Puheenjohtaja Barroso on korostanut toistuvasti, että kyseisen siirtymän toteutuminen on Euroopan unionille olennaisen tärkeää.
President Barroso has repeatedly stressed that it is of crucial importance for the EU that this switch should take place.
Jos kestävä talous syntyy, ensiksi tarvitaan kestävää sähköntuotantoa.
If a sustainable economy is to be created, then first of all we need sustainable electricity production.
Ei kannata tuottaa kestävän kehityksen mukaisia tuotteita, jos niiden tuotannossa käytetään saastuttavaa energiaa.
Sustainable products produced using dirty energy are no solution.
Asiaa on aivan äskettäin havainnollistettu selkeästi Vihreää sähköä sähköautoille -tutkimuksessa.
This has recently been nicely illustrated by the study ‘Green power for electric cars’.
Eräs julkisen talouden tärkeimmistä rahoituslähteistä Euroopan unionissa on Euroopan investointipankki (EIP), jolla on ratkaisevan tärkeä tehtävä vihreään talouteen siirtymisessä rahoitusta kohdentamalla.
One of the principal sources of public finance in the EU is the European Investment Bank (EIB), which accordingly has a crucial role to play, through targeted funding, in making the switch to a green economy possible.
Bankwatch Network on kuitenkin tehnyt raportissaan huolestuttavan päätelmän.
However, a report by Bankwatch Network has reached a disturbing conclusion.
Euroopan investointipankki myönsi 18 miljardin euron edestä lainoja öljy-, kaasu- ja kivihiilihankkeisiin vuosina 2002–2008.
Between 2002 and 2008 the EIB lent EUR 18 billion to oil, gas and coal projects.
Vielä pahempaa on se, että Euroopan investointipankki rahoittaa hankkeita, joiden tehokkaasta energiantuotannosta vähintään 69 prosenttia saadaan fossiilisista polttoaineista.
Worse still, no less than 69 % of effective energy production by projects funded by the EIB comes from fossil fuels!
Onko komissio tietoinen siitä, että Euroopan investointipankin energiahankkeet kohdistuvat fossiilisiin polttoaineisiin ja että hankkeet heikentävät Euroopan unionin tavoitteita?
Is the Commission aware that the EIB’s energy projects portfolio is targeting fossil fuels and undermining the objectives of the EU?
Mitä toimenpiteitä komissio voi toteuttaa Euroopan investointipankin ja Euroopan unionin toimien yhteensovittamiseksi?
What measures can the Commission take to coordinate the activities of the EIB with EU policy?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1452/10
WRITTEN QUESTION E-1452/10
Aihe: EU:n investoinnit sähköautoihin
Subject: EU investments in electric cars
Uusi Euroopan komissio katsoo, että yksi teollisen talouden ja tutkimuspolitiikan ensisijaisista tavoitteista on sähköautoteknologian kehityksen nopeuttaminen.
The new European Commission considers that one of the priorities of industrial economic and research policy is to speed up the development of electric car technology.
Vastauksessaan parlamentin jäsenen esittämään kysymykseen H‑0469/09 Kirjallinen kysymys, esitetty 15. joulukuuta 2009. komissio viittaa muun muassa marraskuussa 2008 käynnistetyn vihreä auto ‑aloitteen hankkeisiin ja seitsemännen puiteohjelman hankkeisiin.
In its answer to Parliamentary Question H‑0469/09 Written question of 15 December 2009. the Commission refers inter alia to projects under the Green Car Initiative of November 2008 and to projects under the seventh framework programme.
Voiko komissio kertoa, mihin erityisiin ponnistuksiin tällä alalla on nyt jo ryhdytty?
Can the Commission state what specific efforts in this area are already taking place today?
Mitkä hankkeet on hyväksytty EU:n rahoitukseen vihreä auto ‑aloitteen nojalla, mitkä elimet toteuttavat ne ja miten paljon rahaa niiden odotetaan saavan?
What projects have been approved for EU funding under the Green Car Initiative, by what bodies are they being carried out and how much money can they expect to receive?
Mitä hankkeita on valittu puiteohjelmasta tutkimaan akkujen tehtävää sähköajoneuvojen energian varastoinnissa?
What projects have been selected under the framework Programme to study the role of accumulators for energy storage in electric vehicles?
Mikä on aikataulu vihreä auto ‑aloitetta koskeville tuleville ehdotuspyynnöille ja mihin näkökulmiin niissä keskitytään?
What is the timetable for the upcoming calls for proposals under the Green Car Initiative and on what aspects will they focus?
Mitä välineitä komissiolla on nykyisessä monivuotisessa talousarviossa käytettävissään sellaisten uusien aloitteiden käynnistämiseksi, joiden tarkoituksena on nopeuttaa uusien sähköautoteknologioiden kehittämistä?
What instruments does the Commission have at its disposal under the current multi-annual budget to launch new initiatives with a view to speeding up the development of new electric car technologies?
Mitä ohjelmia ja mitä määriä on käytettävissä?
What programmes and what amounts are available?
Aikooko komissio tässä yhteydessä keskittyä pääasiassa uusien autoteknologioiden (akut, uudet moottorityypit jne.) rahoittamiseen vai ajoneuvojen latausinfrastruktuurin kehittämiseen?
In this connection, will the Commission focus principally on funding new car technologies (accumulators, new engine types, etc) or on developing the vehicle charging infrastructure?
Mitä pilottihankkeita komissio suunnittelee tässä yhteydessä tukevansa (vihreä auto ‑aloitetta koskevien ehdotuspyyntöjen päättämisen jälkeen)?
What pilot projects is the Commission considering supporting in this connection (following the conclusion of the call for proposals under the Green Car Initiative)?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1453/10
WRITTEN QUESTION E-1453/10
Aihe: Karkotukset ja rekisteröidyt turvapaikkahakemukset vuonna 2010
Subject: Deportations and registered asylum applications in 2010
Voiko komissio kertoa, kuinka monta henkilöä EU:n jäsenvaltiot ovat karkottaneet vuonna 2010?
Can the Commission please state how many people have been deported in 2010 by the EU Member States?
Kuinka monta turvapaikkahakemusta EU:n 27 jäsenvaltiossa on rekisteröity?
How many asylum applications have been registered in the 27 EU Member States?
Kuinka monelle henkilölle (absoluuttisina lukuina ja prosentteina) on myönnetty pakolaisasema?
How many people (in absolute figures and as a percentage) have been granted refugee status?
Kuinka monelle henkilölle (absoluuttisina lukuina ja prosentteina) on tarjottu toissijaista suojelua?
How many people (in absolute figures and as a percentage) have been offered subsidiary protection?
Kuinka monelle henkilölle (absoluuttisina lukuina ja prosentteina) on myönnetty oleskelulupa humanitaarisista syistä?
How many people (in absolute figures and as a percentage) have been granted a residence permit for humanitarian reasons?
Voiko komissio myös jaotella luvut ja prosenttiosuudet jäsenvaltioittain?
Can the Commission also break down these figures and percentages by Member State?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1454/10
WRITTEN QUESTION E-1454/10
Aihe: Euroopan unionin varojen käyttäminen Infrastruktuuri ja ympäristö -toimintaohjelmassa ja Euroopan laajuiset liikenneverkot ‑ohjelmassa (TEN-T)
Subject: Use of EU funds under the ‘Infrastructure and environment’ operational programme and the Trans-European Transport Network (TEN-T) programme