natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aihe: Muut Euroopan maat maksajina Slovakian puolesta
Subject: Other European countries paying in the place of Slovakia
Onko totta, että koska Slovakia kieltäytyy antamasta rahaa Kreikalle, muiden euroalueen maiden, Alankomaat mukaan luettuina, on annettava enemmän http://www.nu.nl/economie/2328199/mogelijk-grotere-bijdrage-griekenland-slowakije.html. ?
Is it the case that, as Slovakia refuses to pay, the remaining euro area countries, including the Netherlands, are having to put extra money on the table for Greece http://www.nu.nl/economie/2328199/mogelijk-grotere-bijdrage-griekenland-slowakije.html ?
Onko komissio samaa mieltä siitä, ettei ole hyväksyttävää, että Alankomaat joutuisi maksamaan (vieläkin) enemmän petolliselle Kreikalle?
Does the Commission agree that it is unacceptable that the Netherlands should have to pay (even) more to the fraudulent Greeks?
Onko komissio samaa mieltä siitä, että Slovakia on oikeassa todetessaan, ettei se ole valmis kantamaan Kreikan huonosti suunnitellun rahoituspolitiikan seurauksia?
Does the Commission agree that Slovakia is quite right to say that it is not prepared to foot the bill for Greece’s ill-conceived financial policies?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7361/2010
Question for written answer E-7361/2010
Meksikonlahden öljykatastrofista on ollut seurauksena se, että komissio tekee parhaillaan tarkistuksia voimassa olevaan Euroopan unionin lainsäädäntöön vastaavanlaisen onnettomuuden riskin pienentämiseksi.
The oil disaster in the Gulf of Mexico has led the Commission to review current EU regulations so as to minimise the risk of a similar accident.
Öljynporauksen epäonnistumisen vuoksi porausreiästä voi öljyn lisäksi vuotaa myös kaasua.
However, unsuccessful drilling for oil can release not only oil but also gas.
Lehdistön mukaan näin on tapahtunut Pohjanmerellä 20 vuotta sitten.
According to press reports, this was the case in the North Sea 20 years ago.
Vuodesta 1990 lähtien metaanikaasua on vuotanut Pohjanmereen sen jälkeen, kun öljynetsintöjen yhteydessä osuttiin paineenalaiseen kaasukuplaan.
Since 1990, when a pressurised gas pocket was pierced by drilling, the borehole has been releasing methane into the atmosphere.
Metaani on huomattavasti voimakkaampi ilmastokaasu kuin hiilidioksidi.
Methane is a far more potent greenhouse gas than carbon dioxide.
Toisin kuin öljykatastrofissa, metaanivuodosta ei aiheudu välittömästi havaittavia ympäristövahinkoja.
Unlike oil slicks, methane blowouts do not have directly visible results.
Ilmastolle aiheutuvat haitat ovat kuitenkin huomattavia.
Their impact on climate change is, however, considerable.
Miten metaanivuodosta aiheutuvat ympäristövaikutukset voidaan havaita ja mitata?
How can the environmental effects of a methane blowout be ascertained and quantified?
Millainen vahingonkorvausvastuu koskee öljynporausonnettomuuksia eurooppalaisen lainsäädännön ja Pohjanmeren alueen kansainvälisten sopimusten mukaan?
Under European law or international agreements, what rules govern liability for oil drilling accidents in the North Sea?
Millaisia oikeudellisia mahdollisuuksia on olemassa öljy-yhtiöiden velvoittamiseksi Pohjanmeren alueen valtiollisten rajojen ulkopuolella korvaamaan vahingot, tukkimaan vuodot ja ryhtymään muihin toimenpiteisiin ympäristön ja luonnon suojelemiseksi?
What legal means could be used to oblige oil extraction companies to repair environmental damage, seal off blowouts or take other measures to protect the environment or nature in areas of the North Sea outside national territories?
Meksikonlahden öljykatastrofin vuoksi komissio tekee parhaillaan tarkastuksia voimassa olevaan Euroopan unionin lainsäädäntöön vastaavanlaisen onnettomuuden riskin pienentämiseksi.
In response to the Gulf of Mexico oil disaster, the Commission is assessing existing EU regulations so as to minimise the risk of a similar accident.
Huomioidaanko tässä tarkastuksessa kaasuvuodon vaikutukset?
Does this assessment take the possibility of a gas blowout into account?
Mitä muutoksia ja täydennyksiä komissio pitää tarpeellisina Euroopan unionin voimassa olevaan lainsäädäntöön öljyn- ja kaasunporausten parhaimman mahdollisen turvallisuuden takaamiseksi, selkeiden vahingonkorvausmääräysten määrittämiseksi porausonnettomuustapauksia varten sekä ympäristö- ja ilmastohaittojen vähentämisen ja korjaamisen varmistamiseksi?
How does the Commission think that existing EU regulations need to be changed or supplemented in order to ensure the utmost safety in oil and gas drilling, to lay down clear rules on liability for drilling accidents and to curtail and eliminate damage to the environment and climate?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7362/2010
Question for written answer E-7362/2010
Lehdistön mukaan Pohjanmerellä on ollut epäonnistuneesta öljynporauksesta aiheutunut metaanikaasuvuoto jo 20 vuoden ajan.
According to press reports, a methane gas blowout has been ongoing for 20 years in the North Sea as a result of failed oil drilling See, for example, http://www.welt.de/wissenschaft/article871371/Gefaehrliches_Gas_stroemt_aus_der_Nordsee.html .
Vuonna 1990 osuttiin öljynetsintöjen yhteydessä paineenalaiseen kaasukuplaan.
In 1990, a pressurised gas pocket was pierced in an attempt to find oil.
Minkä valtion alueella ja missä kyseinen epäonnistuneesta öljynporausyrityksestä aiheutunut metaanivuoto tarkalleen sijaitsee?
On whose territory and at what coordinates is the methane gas source located that resulted from this failed attempt?
Mikä konserni tai yritys on sen yrityksen oikeudenomistaja, joka suoritti öljynporausyrityksen?
Which companies carried out this drilling and what group or company is their legal successor?
Mitä kaasuja ja nesteitä porausreiästä vuotaa vielä nykyään ja kuinka paljon?
What gases or liquids are currently escaping from the hole, and in what quantities?
Mikäli komissiolla ei ole tietoja tästä asiasta, suunnitteleeko se tutkimuksia tietojen saamiseksi?
If the Commission does not have this information, does it intend to conduct investigations to obtain details?
Kuinka paljon puhkaistussa kaasukuplassa on vielä kaasua ja nestettä jäljellä?
What quantities of gases or liquids are still in the gas pocket?
Mikäli komissiolla ei ole tietoja tästä asiasta, suunnitteleeko se tutkimuksia tietojen saamiseksi?
If the Commission does not have this information, does it intend to conduct research into the matter?
Mitä toimenpiteitä on tehty porausreiän tukkimiseksi, ja miksi niistä on luovuttu?
What attempts were made to seal the borehole and why were they abandoned?
Millainen aineellisten ja aineettomien seurausten vahingonkorvausvastuu koskee tätä vuonna 1990 tehtyä epäonnistunutta öljynporausyritystä?
What rules govern liability for the material and immaterial consequences of this failed drilling in 1990?
Mitä mahdollisuuksia komissio näkee tämän ”unohdetun” vuodon sulkemiseksi?
What possibilities does the Commission think there are of sealing off this ‘forgotten’ blowout?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7363/2010
Question for written answer E-7363/2010
Mitä huolenaiheita komissiolla vielä on tämän lainsäädännön täytäntöönpanon osalta, ja mitä toimenpiteitä se toteuttaa varmistaakseen, että kaikki ongelmat ratkaistaan?
What concerns does the Commission still have regarding the implementation of this legislation and what action is it taking to ensure that any problems are resolved?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7364/2010
Question for written answer E-7364/2010
Aihe: Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin kauppasuhteet
Subject: Trade relations between the United States and the European Union
Euroopan unioni on Yhdysvaltojen tärkeimpiä maataloustuotteiden kauppakumppaneita.
The EU one of the US's foremost agricultural trading partners.
Kumpikin osapuoli tehostaa omaa maatalousalaansa uudella maatalousuudistuksella.
Both parties are in the process of making improvements to their agricultural sectors.
Euroopan unioni työskentelee yhteisen maatalouspolitiikan uusien ohjeiden määrittämiseksi ja Yhdysvallat uudistaa omaa, vuodeksi 2012 suunniteltua ”US Farm Bill” ‑ohjelmaansa.
For its part, the EU is working on guidelines for a new common agricultural policy, while the US is working on a new Farm Bill for 2012, addressing new challenges such as rural development and the food supply chain.
Samalla osapuolet kohtaavat uusia haasteita, joita ovat esimerkiksi maaseudun kehittäminen ja elintarvikeketju.
In the Commission's view, what impact are these new changes to the EU and US agricultural sectors likely to have on future trade negotiations between the two parties?
Katsooko komissio, että Yhdysvalloissa maatalouspolitiikasta tehtävät päätökset tulevat vaikuttamaan Dohan kierroksen maatalousneuvotteluihin (jotka käydään Maailman kauppajärjestössä)?
Does it think that the agricultural policy decisions that are to be taken in the United States will have an impact on the Doha Round agricultural negotiations conducted within the World Trade Organisation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7365/2010
Question for written answer E-7365/2010
Aihe: Maataloustuotteiden suojelu
Subject: Protection for foodstuffs
Euroopan parlamentti äänesti hiljattain tiettyjen maataloustuotteisiin kuuluvien ryhmien, kuten tuoreiden hedelmien ja vihannesten sekä maitotuotteiden, pakollisen alkuperämerkinnän puolesta.
Parliament recently voted in favour of compulsory origin marking for some types of foodstuffs, such as fresh fruit and vegetables and dairy products.
Pakollinen merkintä on olennaisen tärkeää maataloustuotteiden suojelemiseksi väärentämiseltä.
Compulsory origin marking is of fundamental importance in protecting foodstuffs against counterfeiting.
Väärentäminen aiheuttaa vahinkoa kaikille jäsenvaltioille.
The damage caused by counterfeiting is felt by all the Member States.
Erityisesti Italian tilanne on se, että kolme neljästä ulkomailla myytävästä italialaisesti tuotteesta ei ole alkuperäinen.
With particular reference to the situation in Italy, it is estimated that three of every four ‘Italian’ products placed on sale outside Italy are not in fact genuine.
Lisää vahinkoa aiheuttavat italialaisille tuottajille ne, jotka johtavat kuluttajia harhaan viittaamalla tunnettuihin italialaisiin merkkeihin tai käyttämällä virheellisiä ilmaisuja ja sanoja, jotka voivat tuoda mieleen tai muistuttaa italialaisia tuotteita.
Further damage is caused to Italian producers by references being made to well-known Italian brands or by the use of specific wordings which give the impression that a product is Italian when it is not, thus misleading consumers.
Kyseessä ei ole laiton käytäntö, mutta siitä aiheutuvat vahingot vaikuttavat Italian talouteen tässä tapauksessa ja kaikkien niiden muiden valtioiden talouteen, joiden tuotteita väärennetään, karjankasvattajista ja maanviljelijöistä alkaen.
This practice is not illegal, but it has an adverse effect on the overall economies of Italy (in the above instance) and all other countries whose products are counterfeited, as well as all along the supply chain, from farmers and breeders onwards.
Mitkä ovat yhteisön tasolla tehtävät tarkastukset?
What checks are made at Community level?
Mihin toimiin ja aloitteisiin komissio on ryhtynyt yhtäältä tuottajien ja toisaalta kuluttajien suojelemiseksi?
What action has the Commission taken with a view to protecting both producers and consumers?
Pitääkö komissio tätä tarkoitusta varten tarpeellisena pakollista alkuperämerkintää?
With a view to this, would the Commission agree that compulsory marking should be introduced?
Jos pitää, minkä erityisryhmien?
If so, for which specific types of foodstuffs?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7366/2010
Question for written answer E-7366/2010
Aihe: Lukihäiriöitä ja luku- ja kirjoitustaidottomuutta koskeva yhteisön politiikka
Subject: European policy on dyslexia and functional illiteracy
Onko komissio tietoinen siitä, että tällä viikolla (6.–13. syyskuuta) vietetään luku- ja kirjoitustaidon teemaviikkoa Alankomaissa?
Is the Commission aware that this week (6-13 September) is literacy week in the Netherlands?
Onko komissio tietoinen siitä, että yli 100 miljoonaa yhteisön kansalaista – eli yksi viidestä – on luku- ja kirjoitustaidottomia?
Is the Commission aware that more than 100 million people in Europe — i.e. one in five — are functionally illiterate?
Katsooko komissio, että luku- ja kirjoitustaidottomuuden vähentäminen on yksi sen vastuualoista?
Does the Commission consider that reducing functional illiteracy is one of its responsibilities?
Jos vastaus on myönteinen, voiko komissio määritellä erityisiä poliittisia ehdotuksia tai osaehdotuksia lukihäiriöiden ja luku- ja kirjoitustaidottomuuden alalla?
If so, can the Commission identify specific policy proposals, or parts of policy proposals, in the area of dyslexia and functional illiteracy?
Onko komissio samaa mieltä siitä, että luku- ja kirjoitustaidottomuuteen liittyy sellainen ongelma, että kaikki eivät vieläkään saa riittävää opetusta tai omia tarpeitaan vastaavaa opetusta tulotasosta riippumatta?
Does the Commission agree that part of the problem of functional illiteracy is that still not everyone has access to sufficient education, or education tailored to their needs, that is accessible to all regardless of income?
Jos vastaus on myönteinen, mitä toimia komissio toteuttaa parantaakseen kaikkien yhteiskunnan osien pääsyä opetuksen piiriin?
If so, what is the Commission doing to improve access to education for all sectors of society?
Lukihäiriö on oletettavasti laajalti hyväksytty ilmiö yhteisössä.
The phenomenon of dyslexia is supposedly broadly accepted in Europe.
Miten on näin ollen mahdollista, että esimerkiksi työnantajat syrjivät yhä lukihäiriöisiä ihmisiä?
How is it then possible that people with dyslexia still face discrimination, for example by employers?
Miten EU:ssa voidaan torjua tilannetta?
What role can the EU play in combating this situation?
Tunnustaako komissio, että lukihäiriöisillä ihmisillä, jotka ovat usein erittäin älykkäitä, on vaikeuksia työllistyä tai saada oikeanlaista koulutusta?
Does the Commission recognise that people with dyslexia, who are often highly intelligent, have a problem finding a job or obtaining the right training?
Miksi EU:n tiedonannossa ei otettu enempää huomioon luku- ja kirjoitustaidottomia tai lukihäiriöisiä ihmisiä, vaikka nykyaikainen tekniikka tarjoaa varmasti mahdollisuuksia tällä alalla?
Why did the EU communication not take much more account of functionally illiterate or dyslexic people, while modern technologies surely offer possibilities in this area?
Mistä johtuu, että niinä harvoina kertoina, kun komissio tarkastelee luku- ja kirjoitustaidottomuutta, se viittaa aina kyseisten ihmisten tietämättömyyteen ja jättää huomioimatta taustalla olevat ongelmat, kuten köyhyyden ja opetuksen piiriin pääsyn kaikilla tulotasoilla?
Why, on the few occasions when the Commission talks about functional illiteracy, does it always refer to the ignorance of the people concerned, while neglecting the underlying problems such as poverty and access to education for all income levels?
Todettakoon lopuksi, että komissio sivuuttaa ajattelemattomasti sen, että lukihäiriöiset ihmiset eivät useinkaan pysty parantamaan luku- ja kirjoitustaitoaan, vaikka haluaisivatkin.
Finally, the Commission inconsiderately disregards the fact that people with dyslexia will often not be able to improve their reading and writing skills, even though they would like to.
Minkä vuoksi oletetaan edelleen, että ihmisten on mukauduttava nykyaikaisiin tiedotus- ja viestintäjärjestelmiin, sen sijaan, että pohdittaisiin, miten näitä järjestelmiä voitaisiin parantaa luku- ja kirjoitustaidottomien ihmisten kannalta?
Why does the premise still prevail that people must adapt to modern media and communications systems, while insufficient thought is given to ways in which systems and communication systems could be improved for functionally illiterate people?
Miten komissio aikoo edistää erityisesti tämän iäkkäämmän ryhmän uudelleen sopeuttamista yhteiskuntaan?
How does the Commission intend to reintegrate this older group in particular into society?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7367/2010
Question for written answer E-7367/2010
Aihe: Metsien seuranta
Subject: Forest monitoring
Metsien seurantaohjelma syntyi Yhdistyneiden Kansakuntien eurooppalaisen talouskomission ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumisesta tehdyn yleissopimuksen hyväksymisen vanavedessä.
The forest monitoring programme was set up following the adoption of the United Nations Economic Commission for Europe Convention on Long-range Transboundary Air Pollution.
Euroopan unionin jäsenvaltioiden ponnisteluista huolimatta komissio ei ole hyväksynyt Euroopan metsienseurantaohjelman rahoitusta vuosille 2011–2013.
The Commission has not approved financial support for the forest monitoring programme in the period 2011‑13, despite the efforts of the Member States.
Euroopan unionin jäsenvaltioiden metsä- ja ympäristöpolitiikan muotoutumiseen välttämätöntä tietoa 25 vuoden ajan tuottanut yhtenäinen seurantajakso päättyy, koska metsien seurantaan ei ohjata yhteisrahoitusta.
The lack of cofunding for forest monitoring will put a stop to 25 years of uninterrupted observations, which have provided essential information for forestry and environmental policy-making in EU countries.
Mihin toimiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä tukeakseen Euroopan unionin metsienseurantaohjelman kehitystä?
What measures does the Commission intend to take to support the development of the forest monitoring programme in the EU?
Mihin toimiin Euroopan komissio aikoo ryhtyä mahdollistaakseen Euroopan metsienseurantaohjelmalle ohjattavan tuen?
What measures does the Commission intend to take to ensure continuity of funding for the forest monitoring programme in the EU?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7368/2010
Question for written answer E-7368/2010
Aihe: EU:n ja Intian vapaakauppasopimus
Subject: EU‑India Free Trade Agreement
Voiko komissio antaa ajankohtaisen katsauksen EU:n ja Intian välisen vapaakauppasopimuksen tekemistä koskevista viimeisimmistä neuvotteluista?
Can the Commission provide an update on the latest negotiations to develop a free trade agreement between the EU and India?
Milloin kyseinen sopimus komission näkemyksen mukaan tehdään?
When does the Commission expect such an agreement to be finalised?
Intia on laadukkaiden ja kohtuuhintaisten lääkkeiden ensisijainen lähde köyhemmille maille, ja sen vastuulla on satojen tuhansien ihmishenkien pelastaminen.
India is a primary source of quality, affordable medicines for poorer countries, responsible for saving hundreds of thousands of lives.
Voiko komissio kertoa, mitä toimenpiteitä se toteuttaa taatakseen näiden lääkkeiden toimittamisen ja jakelun suurimmassa tarpeessa oleville?
Can the Commission outline what steps it is taking to safeguard the provision and distribution of these medicines to those most in need?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7369/2010
Question for written answer E-7369/2010
Aihe: Raaka-aineiden turvallisuus
Subject: Security of raw materials
Haluaisin esittää seuraavat kysymykset yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston kriittisistä raaka-aineista laatiman selvityksen ja raaka-aineita koskevan tulevan tiedonannon yhteydessä:
In the context of the report on critical raw materials by DG Enterprise and Industry, as well as the upcoming Communication on raw materials, I would like to pose the following questions:
Selvityksessä käytetty kriittisyysmenetelmä sisältää hallintoindikaattorin yhdistettynä tuotantomääriin sekä korvaamis- ja kierrätysmääriin sen sijaan, että siinä otettaisiin huomioon muita tärkeitä tekijöitä, kuten maailmanlaajuisten varastojen jakautuminen ja uudet suuntaukset raaka-aineiden maailmanlaajuisessa tuotannossa.
The criticality methodology in the report includes a governance indicator coupled with production as well as substitution and recycling rates rather than including other important elements such as distribution of global reserves and new developments in the global production of raw materials.
Miksi tällaista mallia pidetään riittävänä?
Why is that approach considered adequate?
Eikö menetelmässä pitäisi määritellä kriittisyys kattavammin varsinkin harvinaisimpien tällaisten raaka-aineiden osalta, kun otetaan huomioon, että Yhdysvalloissa, Kanadassa, Australiassa ja Etelä-Afrikassa on tarkoitus ottaa käyttöön uusia kaivoksia lähivuosina?
Should the methodology not define criticality more comprehensively, particularly for the rarest of these raw materials, in recognition of the fact that new mines in the US, Canada, Australia and South Africa are planned to be operational in the upcoming years?
Miten komissio suhtautuu kriittisten raaka-aineiden strategisten varastojen käyttöönottoon?
What is the Commission's view on introducing strategic reserves for critical raw materials?
Aikooko komissio sisällyttää toissijaisia raaka-aineita ja materiaalivirtatietoja suositukseensa kriittisiin raaka-aineisiin liittyviä tietoja sisältävän European Raw Materials Yearbook ‑julkaisun laatimiseksi?
Is the Commission planning to include secondary raw materials and material flow data in its recommendation to prepare a European Raw Materials Yearbook?
Aikooko komissio tehdä yhteistyötä Yhdysvaltojen tai muiden kumppaneina olevien kolmansien maiden kanssa tällä alalla ja erityisesti kysyntä- ja tarjontatietojen vaihtamisessa, ennusteiden laatimisessa sekä tutkimus- ja kehittämistyössä?
Does the Commission plan to cooperate with the United States or other third-country partners in this field, particularly with regard to the sharing of supply and demand data, forecasting, and research and development?
Millaista roolia komissio kaavailee tässä yhteydessä transatlanttiselle ja varsinkin transatlanttisessa talousneuvostossa tehtävälle yhteistyölle?
What role does the Commission foresee for transatlantic cooperation and particularly cooperation within the TEC in this context?
Miten komissio suhtautuu Yhdysvalloissa finanssiuudistuksesta annetun Dodd Frank Act -lain vaatimukseen, jonka mukaan yritysten on ilmoitettava konfliktialueilta peräisin olevien mineraalien käytöstä tuotteista?
What is the Commission's view on the US requirement under the Dodd-Frank financial reform act for businesses to disclose the use of ‘conflict minerals’ in products?
Harkitseeko komissio vastaavaa lainsäädäntöä?
Is the Commission considering similar legislation?
Millaisia toimintalinjoja Euroopan unionissa jo on tai millaisia toimintalinjoja komissio harkitsee, jotta voidaan varmistaa, että harvinaiset maametallit ovat peräisin laillisista yrityksistä eikä niitä tuoda maahan laittomasti?
What policies does the European Union have in place or is the Commission planning in order to ensure that rare earth metals come from legitimate companies and are not imported illegally?
Millaisia tutkimusohjelmia – etenkin sellaisia ohjelmia, joihin liittyy myös kierrätys – komissiolla nykyisin on harvinaisia maametalleja varten?
What research programmes does the Commission currently have in place on rare earths, particularly in combination with recycling?
Millaisia toimintalinjoja komissiolla on tai se harkitsee, jotta voidaan vähentää arvokkaan jätteen laittomia kuljetuksia OECD-maiden ulkopuolisiin maihin?
What policies does the Commission have in place or is it considering in order to reduce illegal shipments to non-OECD countries of high-value waste?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-7372/2010
Question for written answer E-7372/2010
Aihe: Nordrhein-Westfalenin koulu-uudistus
Subject: School reform in North Rhine-Westphalia
Nordrhein-Westfalen on Saksan liittotasavallan suurin osavaltio ja siellä on suunnilleen yhtä paljon asukkaita kuin Alankomaissa.
North Rhine-Westphalia is the largest federal state in Germany, with a population similar to that of the Netherlands.
Nordrhein-Westafalenin kouluissa toteutetun uudistuksen perusteella jatkokoulutukseen johtava koulutus lyhenee yhdeksästä vuodesta kahdeksaan, eli tavanomainen opiskeluaika korkeakoulukypsyyden saavuttamiseksi kestää entisen 13 vuoden sijasta vain 12 vuotta.
As a result of the school reform implemented in North Rhine-Westphalia the period pupils spend at secondary school will be reduced from nine years to eight, i.e. compulsory education up to university entrance level will no longer take 13 years in future, but only 12.