natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Onko tapahtumille löydetty jonkinlaista syytä?
Has any reason been found for these incidents?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003336/2011
Question for written answer E-003336/2011
Aihe: Japanista tuotavien elintarvikkeiden radioaktiivisuuden valvonta
Subject: Radioactivity tests on foodstuffs imported from Japan
Miten Euroopan komissio voi tarkistaa tai varmistaa, että kaikki 27 jäsenvaltiota noudattavat suositeltuja valvontatoimia, kun otetaan huomioon, että EU:n ruokapalveluissa käytetään useita Japanista peräisin olevia tuotteita sushin kaltaisten japanilaisten ruokalajien valmistamiseksi?
Bearing in mind that the European catering industry uses large quantities of products from Japan to make typical Japanese dishes such as sushi, how could the Commission provide the necessary oversight or otherwise ascertain that the recommended tests were in fact being carried out in the 27 Member States?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003337/2011
Question for written answer E-003337/2011
Haitin koleraepidemian torjunta oli kaikkien kansalaisjärjestöjen ja humanitaarisen avun menestystarina.
The response to the cholera epidemic in Haiti has proved to be a success for all the NGOs and providers of humanitarian aid.
EU:lla oli tärkeä rooli rahoittajana, ja se myönsi tukea välittömästi epidemian torjumiseksi.
The EU played a key role as a donor by releasing funds immediately to tackle the epidemic.
Jo huhtikuussa alkava uusi sadekausi on kuitenkin lähestymässä, minkä vuoksi uuden nousun esiintyminen koleratapausten määrässä on erittäin todennäköistä.
However, given that another rainy season is fast approaching, and will be starting in April, cholera cases are very likely to reach a new peak.
Mihin koleran hillitsemistä koskeviin toimenpiteisiin EU on ryhtymässä Haitin kansallisen pelastuspalvelun (DPC) tai kumppaneiden avulla mahdollisen uuden koleraepidemian estämiseksi Haitilla?
What mitigation measures is the EU taking, be it through the Haitian civil protection agency, the DPC, or through partners, to avert the possibility of a renewed cholera outbreak in Haiti?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003338/2011
Question for written answer E-003338/2011
Aihe: Vaaralliset taskusytyttimet
Subject: Dangerous pocket lighters
Eräs paperitarvikkeiden, sytytinten ja partakoneenterien johtavista valmistajista on esitellyt yhdessä kansainvälisen ja riippumattoman APCO Insight ‑konsulttitoimiston kanssa uuden tutkimuksen, jossa paljastetaan, että 87 prosenttia EU:n kansalaisista on huolissaan erittäin vaarallisiksi katsottujen taskusytytinten myynnistä kaikkialla Euroopassa.
A leading manufacturer of writing materials, lighters, and razor blades, together with APCO Insight, an independent international consulting firm, has produced a new study showing that 87 % of Europeans are worried about the sale of pocket lighters, which are considered extremely dangerous in all parts of Europe.
Nämä sytyttimet on jo kielletty joissakin maissa.
Lighters of this type have even been banned in some countries.
Euroopan komission esittämien tietojen mukaan EU:ssa kuolee vuosittain 40 ihmistä ja loukkaantuu 1 900 ihmistä – joista suurin osa on lapsia – sytyttimiin liittyvien onnettomuuksien seurauksena.
According to Commission figures, every year in Europe about 40 people die and 1900 are injured — the victims are mostly children — as a result of accidents involving lighters.
PROSAFE-järjestön testaamista malleista lähes 75 prosenttia ei täytä turvallisuusvaatimuksia huolimatta Euroopan komission oikeudellisista ponnisteluista tämän uhan pienentämiseksi.
Nearly 75 % of the models tested by Prosafe fail to conform to the requisite safety standards, even though the Commission is taking legal steps in an attempt to reduce the threat.
Suuri osa näistä sytyttimistä on tuontitavaraa.
Almost all of the lighters concerned are imported.
Mihin ponnisteluihin komissio on ryhtynyt turvallisuusvaatimusten vastaisten sytyttimien kieltämiseksi EU:n alueella?
What efforts has the Commission been making to ban lighters within the EU when they do not conform to the safety standards required?
Voiko komissio ilmoittaa, mitkä maat tuovat EU:hun sytyttimiä, jotka eivät täytä edellytettyjä vaatimuksia?
Which exporting countries are falling short of the requirements?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003340/2011
Question for written answer E-003340/2011
Aihe: Tavaroiden vapaa liikkuvuus Ranskan valtiossa
Subject: Free movement of goods in France
Lehdistön mukaan ( www.avui.cat/noticia/article/4-economia/18-economia/380455-cremen-un-camio-amb-pernil-catala-a-franca.html ) parinkymmenen hengen mielenosoituksessa Briven kunnassa Ranskassa poltettiin noin 20 000 kiloa pakastelihaa.
According to press reports (www.avui.cat/noticia/article/4-economia/18-economia/380455-cremen-un-camio-amb-pernil-catala-a-franca.html), a twenty-strong French picket line set fire to 20000 kilos of refrigerated meat in the vicinity of Brive, France.
Tässä yhteydessä myös Katalonian lihantuottajien liitto FECIC (Federació Catalana d'Indústries Càrniques, www.fecic.es ) ilmoitti, että 21. marraskuuta 2010 oli pysäytetty kaksi rekkaa, joissa kuljetettiin Kataloniasta peräisin olevaa kinkkua.
The Catalan Meat Industry Federation (FECIC, www.fecic.es) has reported that on 21 November 2010 two trucks from Catalonia were also intercepted and their cargo of ham seriously damaged.
Tästä huolimatta helmikuun myynti kuun puolivälistä kuun loppuun laski 50 prosenttia FECIC:n asiakkaisiin Ranskassa kohdistetun painostuksen vuoksi.
Nevertheless, because of the pressure brought to bear on FECIC customers in France, sales during the second half of February fell by 50%.
Näiden mielenilmausten takia alalla ollaan hyvin huolestuneita, koska valtaosa Euroopan unionin sisämarkkinoille suuntautuvasta Katalonian viennistä (670 000 tonnia vuodessa) kulkee Ranskan valtion kautta.
This aggressive behaviour has prompted serious concerns in the sector, since most exports from Catalonia to the rest of the European common market ( 670000 tones each year) have to pass through French territory.
On tärkeää ottaa esille myös Ranskan markkinoiden merkitys: vuotuinen vienti Ranskaan on 190 000 tonnia, joten Ranskan markkinat ovat alan tärkeimmät vientimarkkinat.
It is also worth stressing that France is the main export market for the sector concerned ( 190000 tonnes each year).
Miten komissio aikoo auttaa Katalonian vientiyrityksiä takaamaan tavaroiden vapaan liikkuvuuden?
How will it help exporting companies in Catalonia to ensure that the free movement of goods is safeguarded?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003341/2011
Question for written answer E-003341/2011
Aihe: Kiinassa valmistettujen polkupyörien tuontitulli
Subject: Import duty on bicycles produced in China
Euroopan pk-yritysten ja kuluttajien haitaksi EU on ottanut käyttöön Kiinassa valmistetuille polkupyörille 15 prosentin suuruisen polkumyyntitullin.
To the detriment of SMEs and consumers in Europe, the EU has introduced a 15 % antidumping duty on bicycles produced in China.
Onko Kiinalla vastaava tulli EU:sta tuoduille polkupyörille?
Does China have a similar duty on bicycles imported from the EU?
Kuinka paljon polkupyöriä valmistetaan Kiinassa, ja miten suuri osa niistä viedään EU:hun?
How many bicycles are produced in China, and how many of these are exported to the EU?
Kuinka paljon polkupyöriä valmistetaan EU:ssa (maakohtaiset määrät), ja miten suuri osa niistä viedään Kiinaan?
How many bicycles are produced in the EU (broken down by country), and how many of these are exported to China?
Mitkä EU:n jäsenvaltiot tuovat eniten polkupyöriä Kiinasta?
Which EU countries import the most bicycles from China?
Minkä EU:n jäsenvaltioiden odotetaan tuovan suhteessa enemmän polkupyöriä, jos polkumyyntitullit poistetaan?
Which EU countries are expected to import a relatively larger number of bicycles if the antidumping duty is lifted?
Milloin päätöstä tarkistetaan seuraavan kerran?
When will this decision next be reviewed?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003342/2011
Question for written answer E-003342/2011
Aihe: Ylisuuri merimetsokanta ja sen vaikutus kalastukseen
Subject: Overpopulation of cormorants and impact on fishing
Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto ovat komission ehdotuksesta antaneet direktiivin 2009/147/EY luonnonvaraisten lintujen suojelusta.
On a proposal from the Commission, the European Parliament and the Council of the European Union adopted Directive 2009/147/EC on the conservation of wild birds.
Nykyisin kerrotaan merimetsojen runsaasta lisääntymisestä merenrannalla ja sisämaan vesistöissä aiheutuvista ongelmista, joista koituu vahinkoa kalastuselinkeinolle.
At present there are many reports of problems concerning the overpopulation of cormorants along coasts and in inland waters, which is having an adverse impact on fishing.
Direktiivin 2009/147/EY 2 artiklan mukaan jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluu ryhtyä vaadittaviin toimenpiteisiin merimetsokannan säätelemiseksi niin, että se vastaa ”ekologisia, tieteellisiä ja sivistyksellisiä vaatimuksia ottaen huomioon taloudelliset ja virkistykseen liittyvät vaatimukset”.
Under Article 2 of Directive 2009/147/EC the Member States have the power to take the requisite measures to regulate the population of cormorants so that it corresponds to ‘ecological, scientific and cultural requirements’, while taking account of ‘economic and recreational requirements’.
Voiko komissio määritellä tarkemmin, mitä yllä mainituilla käsitteillä tarkoitetaan?
Can the Commission provide a more precise definition of what it understands by the above terms?
Direktiivin 2009/147/EY 9 artiklassa sanotaan, että jäsenvaltiot voivat tietyissä tapauksissa poiketa 5–8 artiklan määräyksistä, ”jollei muuta tyydyttävää ratkaisua ole”.
Article 9 of Directive 2009/147/EC states that in certain cases Member States may derogate from the provisions of Articles 5 to 8 ‘where there is no other satisfactory solution’.
Onko komission näkemyksen mukaan olemassa sellaisia vaihtoehtoisia mahdollisuuksia vahingon pienentämiseksi tai välttämiseksi, jotka eivät tarvitse komission lupaa ja jotka siitä huolimatta ovat tarkoituksenmukaisen tehokkaita ja käyttökelpoisia?
(b) In the Commission's opinion, are there any alternative possibilities for reducing and/or preventing damage that do not require Commission approval but are nonetheless feasible and effective in practice?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003343/2011
Question for written answer E-003343/2011
Aihe: Laiton koiranpentujen kauppa
Subject: Illegal trade in puppies
Erityisesti Itä-Euroopan maissa, kuten Slovakiassa, Tšekin tasavallassa ja Unkarissa, käydään vilkasta kauppaa koiranpennuilla, joiden emot joutuvat tuskallisen kohtelun uhreiksi.
In eastern European countries in particular, such as Slovakia, the Czech Republic and Hungary, there is a brisk trade in puppies, whose mothers are kept in cruel conditions.
Aivan liian aikaisin emoistaan erotettuja koiranpentuja kuljetetaan niiden hyvinvoinnista piittaamatta jopa 30 tuntia pakettiautoissa väärennettyjen rokotustodistusten kanssa läpi Euroopan.
Without concern for these young dogs, which are mostly separated from their mothers far too soon, they are shipped across Europe in transporters with falsified vaccination papers for up to 30 hours.
Alankomaissa tai Belgiassa koiranpennut ovat eräänlaisessa välisijoituspaikassa, josta ne kuljetetaan edelleen Itä-Euroopan maihin ja myydään Alankomaissa tai Belgiassa kasvatettuina koiranpentuina.
In the Netherlands or Belgium the puppies are brought to a kind of transit camp, from which they are transported onward to the countries of Europe and are then sold as bred in Holland or Belgium.
Kauppiaille, jotka mielellään leikittelevät ostajien myötätunnolla, kyseessä on kannattava liiketoimi.
For the dealers, who like to play on buyers’ sympathies, this is a lucrative business.
Onko EU:ssa aloitteita, joilla koiranpentujen kauppaan liittyvä ongelma selitetään kansalaisille ja joilla kansalaisia pyydetään olemaan ostamatta koiranpentuja kyseisiltä kauppiailta?
Are there initiatives to explain these problems to the public and discourage them from buying puppies from such dealers?
Onko komissio suunnitellut toimenpiteitä, joilla Itä-Euroopan maiden huomio kiinnitetään eläintuotantopaikkojen olosuhteisiin ja joilla vaaditaan niiden kieltämistä?
Are there plans for measures to draw the attention of eastern European countries to the conditions of such animal production centres and demand their banning?
Tukeeko EU valtion hyväksymiä koirankasvatusyhdistyksiä?
Are state-recognised breeding associations subsidised by the EU?
Mitä määräyksiä kasvatusyhdistyksille on olemassa EU:n alueella?
What EU‑wide guidelines are there for breeding associations?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003344/2011
Question for written answer E-003344/2011
Aihe: Hankintasopimukset – Itävallan valtion paino
Subject: Award of contracts: Austrian State Printing Office
Nyt jo Euroopan parlamentin jäsenen tehtävistään ja toimestaan Itävallan kansanpuolueen (ÖVP) EU:n edustuston päällikkönä eronnut Ernst Strasser kuului ministerin toimikautensa jälkeen Itävallan valtion painon neuvoa-antavaan ryhmään.
Ernst Strasser, former MEP and head of the ÖVP’s EU delegation, became a member of the advisory board of the Austrian State Printing Office after his resignation from Parliament.
Perusteluna sille, miksi hän ei ollut ilmoittanut tätä tointaan ja tästä yrityksestä saamiaan neuvonantajan palkkioita, Strasser sanoo ilmoittavansa kyseiset tulot yrityksensä kautta.
He gives his reasons for not declaring this function and the consultation fee he received from the company thus: ‘I account for this through my company’.
Tämä vuonna 2001 kokonaan yksityistetty painolaitos valmistaa kaikki Itävallassa myönnettävät ajokortit, passit ja henkilökortit.
This enterprise, which was completely privatised in 2001, produces Austria’s entire supply of driving licences, passports and identity cards.
Painolaitoksen yksityistämisestä lähtien Itävallan sisäministeriö on tehnyt kyseisen alan hankintasopimukset järjestämättä hankinnoista tarjouskilpailua.
Since the privatisation, contracts have been awarded by the Ministry of the Interior without being offered for tender.
Vuodesta 2010 Euroopan komissio, tarkemmin sisäasioista vastaavan komission jäsenen Michel Barnierin kabinetti on siksi tehnyt tutkimuksia mahdollisen rikkomusmenettelyn käynnistämisestä Itävaltaa vastaan.
As a result, the office of Michel Barnier, Commissioner for the internal market, has since 2010 been investigating the possibility of starting infringement proceedings against the Republic of Austria.
Kuinka pitkälle komission tutkimukset ovat edenneet?
What stage have the Commission’s investigations reached?
Pitääkö komissio hankintamenettelyjä ongelmallisina?
Does the Commission think there are problems with the mechanism for awarding contracts?
Jos pitää, mikä niissä on ongelmallista?
If so, precisely what are the problems?
Millä perusteilla Itävalta on velvollinen järjestämään hankinnoista tarjouskilpailun?
What are the criteria according to which the Republic of Austria is obliged to conduct a tender procedure for the award of contracts?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003345/2011
Question for written answer E-003345/2011
Aihe: Toiminnallinen lukutaidottomuus
Subject: Functional illiteracy
Toiminnallinen lukutaidottomuus tarkoittaa kyvyttömyyttä suoriutua elämän alueilla, joissa vaaditaan luku-, kirjoitus- ja/tai laskutaitoja.
Functional illiteracy is the inability to function in all areas of life requiring reading, writing and arithmetical skills.
Toiminnallisesta lukutaidottomuudesta kärsivät henkilöt eivät siksi kykene viestinnässään hyödyntämään edes uusia viestintämuotoja kuten tekstiviestiä tai sähköpostia.
Those affected are thus not even able to use the new media such as texting or e-mail for communication purposes.
Arvioiden mukaan toiminnallisesta lukutaidottomuudesta kärsii maailmanlaajuisesti noin 960 miljoonaa ihmistä.
Estimates suggest that around 960 million people in the world are affected in this way.
Onko EU:ssa tehty tutkimuksia toiminnallisesta lukutaidottomuudesta kärsivien määrästä Euroopassa?
Have there been studies in the EU suggesting a figure for Europe as a whole?
Onko olemassa keinoja, joilla voidaan auttaa toiminnallisesta lukutaidottomuutta kärsiviä?
Are there any measures that help to reduce functional illiteracy?
Jos on, mitä nämä keinot ovat?
If so, what are they?
Tukeeko EU kansallisia toimijoita, jotka pyrkivät toiminnallaan kitkemään lukutaidottomuutta?
Are national agencies that combat illiteracy in their own country supported by the EU?
Jos tukee, mikä elin tai virasto vastaa tukien myöntämisestä?
If so, by which agency?
Onko EU:lla avustuksia, joilla tuetaan lukutaidottomuuden kitkemiseen tähtääviä ohjelmia?
Are there financial subsidies to support illiteracy programmes?
Jos on, mistä nämä avustukset myönnetään ja mikä on avustusten suuruus?
If so, from what funds are they disbursed and in what amounts?
Onko toiminnallisen lukutaidottomuuden mahdollisesta lisääntymisestä tehty tutkimuksia?
Are there studies prompting fears that functional illiteracy is on the rise?
Jos lisääntymistä on havaittavissa, mistä tämä johtuu?
If so, on what grounds?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003346/2011
Question for written answer E-003346/2011
Aihe: Krsko – Ydinjätteiden varastointipaikka ydinvoimalan läheisyydessä
Subject: Krsko — nuclear waste disposal facility close to a nuclear power station
Slovenialaiseen Krskon ydinvoimalaan, joka on maanjäristysten kannalta epävarmalla alueella (heinäkuussa 2004 alueella oli maanjäristys, jonka voimakkuus oli 4,9 Richterin asteikolla, ja vuoden 1976 järistyksen voimakkuus oli 6,0), on liittynyt menneisyydessä useita tapauksia.
A number of incidents have in the past occurred at Krsko nuclear power station, which is in a tectonically active zone (in July 2004, an earthquake measuring 4.9 on the Richter Scale was registered in the Krsko region, and in 1976 even one of 6.0).
Esimerkiksi kesäkuussa 2008 toiminta jouduttiin keskeyttämään vuodon takia.
One incident occurred in June 2008, when a leak necessitated a shut-down.
Kansainvälisen atomienergiajärjestön mukaan Krsko on kaikkien kansainvälisten standardien ja turvallisuusvaatimusten mukainen.
According to the International Atomic Energy Agency, Krsko complies with all international standards and the most stringent safety requirements.
Krskon ydinvoimalan onnettomuusriski kasvaa kuitenkin siksi, että voimalan läheisyydessä, myös järistysalttiilla alueella, on ydinjätteen loppusijoituspaikka.
However, the risk of an accident at Krsko nuclear power station is aggravated by the fact that there is a nuclear waste disposal facility near the power station, likewise in the area which is prone to earthquakes.
Mitkä ovat maanjäristyksen voimakkuudet, jotka on otettava huomioon ydinvoimaloiden yhteydessä voimassa olevien turvallisuussäännösten mukaisesti?
How strong an earthquake must nuclear power stations be designed to withstand, according to current safety standards?
Onko olemassa säännöksiä ydinjätteen loppusijoituspaikkojen ja ydinvoimaloiden välisistä turvallisuusväleistä?
Are there any rules on safety distances between nuclear waste disposal facilities and nuclear power stations?
Jos ei ole, onko tämäntyyppisiä säädöksiä suunnitteilla?
If not, are any such rules planned?
Keskustellaanko unionin tasolla ydinjätteen loppusijoituspaikkojen sijoittamisen kieltämisestä järistysalttiille alueille?
Are discussions ongoing at EU level concerning a ban on nuclear waste disposal facilities in areas prone to earthquakes?
Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimuksen 30 artiklaan perustuvassa yhteisön lainsäädännössä ei vahvisteta sitä, kuinka voimakas maanjäristys ydinvoimalaitokset tulisi suunnitella kestämään, eikä myöskään sääntöjä ydinjätteiden varastointi- ja loppusijoituspaikkojen ja ydinvoimalaitosten välisille suojaetäisyyksille.
Community legislation based on Article 30 of the Treaty establishing the European Atomic Energy Community (EAEC) does not establish how strong an earthquake nuclear power plants must be designed to withstand, nor does it lay down rules concerning safety distances between nuclear waste disposal facilities and nuclear power stations.
Neuvostossa käynnissä olevat keskustelut perustuvat komission ehdotukseen neuvoston direktiiviksi yhteisön kehyksen perustamisesta käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen vastuullista ja turvallista huoltoa varten 15770/10. .
Ongoing discussions within the Council are based on a Commission proposal for a Council directive establishing a Community framework for the responsible and safe management of spent fuel and radioactive waste 15770/10. .
Komission ehdotuksessa vaaditaan nimenomaisesti, että laitoksen turvallisuusarviossa on kuvattava kaikki sijoituspaikkaan liittyvät turvallisuuden kannalta merkitykselliset näkökohdat.
In particular, the Commission proposal requires that the safety case for a facility describe all safety-relevant aspects of the site.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003347/2011
Question for written answer E-003347/2011
Aihe: Krsko – Ydinvoimalan läheisyydessä sijaitseva ydinjätteen loppusijoituspaikka
Subject: Krsko — nuclear waste disposal facility close to a nuclear power station
Slovenialaisessa, tektonisesti epävakaalla alueella sijaitsevassa Krskon ydinvoimalassa on menneisyydessä sattunut jo useita läheltä piti -tilanteita (heinäkuussa 2004 Krskon ydinvoimalan alueella mitattiin maanjäristys, jonka voimakkuus oli 4,9 Richterin asteikolla, vuonna 1976 sattuneen järistyksen voimakkuus oli jopa 6,0 Richterin asteikolla).
A number of incidents have in the past occurred at Krsko nuclear power station, which is in a tectonically active zone (in July 2004, an earthquake measuring 4.9 on the Richter Scale was registered in the Krsko region, and in 1976 even one of 6.0).
Kesäkuussa 2008 ydinvoimalan reaktori jouduttiin vuodon vuoksi sammuttamaan.
One incident occurred in June 2008, when a leak necessitated a shut-down.
Kansainvälisen atomienergiajärjestön mukaan Krsko vastaa kaikkia kansainvälisiä standardeja ja korkeimpia turvallisuusvaatimuksia.
According to the International Atomic Energy Agency, Krsko complies with all international standards and the most stringent safety requirements.
Nyt Krskon ydinvoimalan onnettomuusriskiä lisää kuitenkin se, että ydinvoimalan läheisyydessä, niin ikään maanjäristysalttiilla alueella, sijaitsee ydinjätteen loppusijoituspaikka.
However, the risk of an accident at Krsko nuclear power station is aggravated by the fact that there is a nuclear waste disposal facility near the power station, likewise in the area which is prone to earthquakes.
Kuinka voimakkaiden maanjäristysten varalta ydinvoimalat on voimassa olevien turvallisuusstandardien mukaan varustettava?
How strong an earthquake must nuclear power stations be designed to withstand, according to current safety standards?
Onko ydinjätteen loppusijoituspaikkojen ja ydinvoimaloiden turvallisesta etäisyydestä annettu määräyksiä?
Are there any rules on safety distances between nuclear waste disposal facilities and nuclear power stations?
Jos on, minkälaisia määräyksiä?
If so, what?
Jos ei, onko tällainen sääntely suunnitteilla?
If not, are any such rules planned?
Aikooko komissio tukea maanjäristysalttiilla alueilla toimivien ydinjätteen loppusijoituspaikkojen kieltämistä?
Will the Commission seek a ban on nuclear waste disposal facilities in areas prone to earthquakes?
Aikooko komissio ryhtyä toimiin Krskon ydinvoimalan läheisyydessä olevan ydinjätteen loppusijoituspaikan siirtämiseksi?
Will the Commission call for the nuclear waste disposal facility near Krsko to be moved?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003348/2011
Question for written answer E-003348/2011
Aihe: Krsko – Slovenian aiesopimus ydinvoimasta luopumisesta
Subject: Krško — Slovenian declaration of intent to end its production of nuclear power