natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Katsooko komissio, että muutaman etuoikeutetun sähköntuottajan hallituksen muuttuneista suunnitelmista saama lisävoitto on valtiontukea, koska muilla kilpailijoilla ei ollut mahdollisuutta hakea 20 000 MW:n ”ylimääräistä” tuotantokapasiteettia?
Does the Commission consider the additional profits for a few privileged electricity producers which result from the changed plans of the government to be state aid, given that there was no possibility for other competitors to bid for the 20 000 MW of ‘additional’ production capacity?
Harkitseeko komissio neljän suurimman sähköntuottajan velvoittamista myymään muuta tuotantokapasiteettiaan kilpailijoilleen tai niiden investointimahdollisuuksien rajoittamista kasvavilla markkinoilla, joille on mahdollisesti tulossa uusiutuvien energialähteiden kaltaisia uusia tekijöitä, torjuakseen markkinoiden yhä kasvavan keskittymisen?
To prevent further market concentration, is the Commission considering requiring the four biggest electricity producers to sell other production capacities to their competitors or limiting their possibilities to invest in growing markets with potential new entrance such as renewables?
Koska E.ON hyötyisi sekä Belgian että Saksan päätöksistä pidentää ydinreaktorien elinikää, aikooko komissio tarkastella uudelleen E.ON:in kanssa tekemäänsä sopimusta, kun tiedetään, että nykyinen sopimus perustui selvästi olettamukseen Saksan alkuperäisen ydinvoimasta luopumisen suunnitelmasta?
As E.ON would benefit from both the Belgian and the German decisions to extend the lifetime of nuclear reactors, will the Commission have to reopen its agreement with E.ON, knowing that the current agreement was clearly based on the assumption of the original German nuclear phase-out plan?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8474/2010
Question for written answer E-8474/2010
Aihe: Lisääntyneet terrorismintorjuntatoimet Euroopan unionin rajoilla
Subject: Increase in preventive counter-terrorism measures at EU borders
Yhdysvaltojen turvallisuusviranomainen ilmoitti äskettäin, että ääri‑islamilainen terroriverkosto al‑Qaida suunnittelisi terrori‑iskuja Eurooppaan.
The US counter-terrorism services have recently issued a written warning that a series of Islamic terrorist attacks by groups linked to al-Qaida are currently being prepared in Europe.
Italian ja Ranskan poliisin äskettäin tekemät pidätykset tukevat USA:n ilmoitusta.
Recent arrests by Italian and French police would appear to confirm the substance of the US reports.
Euroopan unionin neuvoston marraskuussa 2005 esittämän suojelua koskevan pilarin tarkoituksena oli parantaa rajavalvonnan tehokkuutta vahvistamalla Frontex‑virastoa, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmää (SIS II) ja viisumitietojärjestelmää.
The ‘protection’ pillar of the 2005 European Council already provided for improved border control through the strengthening of the Frontex agency and SIS II, the Schengen information system on visas.
Siitä huolimatta EU ei ole vielä viiden vuoden jälkeenkään lainkaan valmistautunut terrorismintorjuntaan, ja sitä suojelevatkin ääri‑islamistien terroriuhkilta kolmansien valtioiden tiedotuspalvelut ja joidenkin jäsenvaltioiden, erityisesti Italian ja Ranskan, sisäministeriöiden toimet.
Despite that, more than five years since that decision the EU is completely unprepared on the counter-terrorism front and is actually protected from the threat of Islamic terrorism thanks to the intelligence services of third countries and the competence of the Interior Ministry departments of a handful of Member States (more specifically, Italy and France).
Aikooko komissio ryhtyä toimiin, jotta Euroopan unionin neuvoston 30. marraskuuta 2005 tekemä päätös toteutetaan ja jotta Frontex‑virastoa ja SIS II ‑järjestelmän tehokkuutta ja toimintakykyä parannetaan lisäämällä tukea jäsenvaltioilta, kuten Italialta, jotka ovat tähän saakka huolehtineet yksin omista rajoistaan ja samalla EU:n yhteisistä ulkorajoista?
Does the Commission not agree that it should take action to ensure that the European Council decision of 30 November 2005 is implemented and that Frontex and SIS II finally become more effective and operational, by increasing support for those Member States (such as Italy) which are still today having to manage their own borders — which are actually the borders of the entire EU — alone?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8475/2010
Question for written answer E-8475/2010
Aihe: Kiinan yuanin revalvaatio
Subject: Revaluation of Chinese yuan
EU:n ja Kiinan välisen huippukokouksen aikana Kiinan pääministeri Wen Jabao kehotti Euroopan komissiota lopettamaan painostuksen yuanin revalvoimiseksi.
At the EU‑China summit the Chinese premier Wen Jiabao asked the Commission to stop putting pressure on China to revalue the yuan.
Tällaisesta revalvaatiosta olisi suurta hyötyä Euroopan taloudelle, ja se auttaisi Euroopan elpymistä erityisen vaikeana aikana, jolle on ominaista suuri epätasapaino EU:n ja Kiinan välisissä taloudellisissa suhteissa viimeksi mainitun hyväksi.
A revaluation would be of great benefit to the European economy and would assist recovery at a particularly delicate time that is marked by a great imbalance in relations between the EU and China, to the advantage of the latter.
Katsooko komissio, että olisi tarpeen ryhtyä tehokkaampiin kaupallisiin ja/tai poliittisiin toimiin, joilla painostettaisiin Kiinan hallitusta revalvoimaan valuuttansa mahdollisimman pian?
Will the Commission not take more effective trade and/or political measures to persuade the Chinese Government to revalue its currency as soon as possible?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8476/2010
Question for written answer E-8476/2010
Aihe: Saksalaiset vientikilvet ja tullilainsäädäntö
Subject: Ausfuhrkennzeichen and customs duty
Noudattaako tällainen Italian tulliviranomaisten toimenpide Euroopan unionin lainsäädäntöä?
Does this action taken by the Italian customs authorities comply with EU legislation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8477/2010
Question for written answer E-8477/2010
Aihe: Euroalueen julkisten velkojen muuttaminen rahaksi keskuspankkien välityksellä
Subject: Monetising government debts in the eurozone through the central banks
Ratkaisu, jonka mukaan euroalueen julkisten velkojen maksuaikataulut järjestellään uudelleen muuttamatta velan vakuutusmatemaattista arvoa, ei ratkaise ongelmaa.
The restructuring of government debts in the eurozone without changing the actuarial value of the debts will not resolve the problem.
Velkajärjestely, johon liittyy velan osittainen maksamatta jättäminen, luo velkojille, kuten pankeille ja sijoittajille, kohtuutonta rasitusta ja pakottaa hallitukset tulemaan näiden avuksi, mistä syntyy uusia julkisia menoja.
Indeed, any restructuring involving partial default would create an excessive burden for debt holders, such as banks and investors, forcing governments to go to their aid and creating new public expenditure.
Kun otetaan huomioon, ettei julkisten velkojen pienentäminen elvyttävillä finanssipolitiikoilla ole mahdollista ja ettei velkojen uudelleenjärjestelystä ole mitään hyötyä, miksei komissio tarkastele vaihtoehtoisena ratkaisuna sitä, että keskuspankki muuttaisi euroalueen julkiset velat rahaksi?
Since the reduction of government debt through expansionary budget policies is unfeasible and debt restructuring is useless, why does the Commission not consider, as an alternative solution, the monetisation of eurozone government debts by the Central Bank?
Eikö komissio katso, että tällä hetkellä likviditeetin väkinäiseen luomiseen liittyvä riski ei ole inflaation riski, vaan omaisuuserien hintakuplan riski?
Does the Commission not agree that at present the risk linked to quantitative easing is not that of inflation, but rather that of an asset price bubble?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8480/2010
Question for written answer E-8480/2010
Täydentävässä vastauksessaan kysymykseen E-6499/2009 komission jäsen Šefčovič ilmoitti, että EU:n tiloja on myönnetty 237 eri yrityksen käyttöön.
In the supplementary answer to Question E‑6499/2009 Commissioner Šefčovič reported that 237 different firms are permitted to use EU premises.
Mitä yrityksiä tai järjestöjä nämä ovat?
Which firms, or other organisations, are they?
Minkä kriteerien perusteella on määritelty, mitkä työt on ”ehdottomasti suoritettava paikan päällä”?
Which criteria are applied to determine what work must be carried out in situ?
Ovatko näistä Euroopan unionin elimille syntyvät kustannukset arvioitavissa, ja jos ovat, kuinka korkeita ne ovat?
Can the costs which are thereby incurred by the EU institutions be calculated or at least estimated and, if so, how high are they?
Laskutetaanko yrityksiltä jollakin tapaa EU:n tarjoamien tilojen ja muiden palveluiden (sähkön, internetin, tietokoneiden, kopiokoneiden, puhelinten jne.) käytöstä tai otetaanko ne huomioon hyvityksinä yritysten tuottamissa palveluissa?
Are the firms charged in any way for the accommodation and other services ((electricity, Internet, PCs, photocopiers, telephones, etc.) provided by the EU, or is this taken into account in the remuneration for the services that they carry out?
Miten hankintasopimusten tekemisessä otetaan huomioon tilat, jotka yritys ilmoittaa tarvitsevansa toimintansa toteutumiseksi, ja niiden myötä syntyvät kustannukset?
When a contract is awarded, how are the accommodation that a firm states that it needs to perform the contract, and the costs arising therefrom, taken into account?
Miten varmistetaan, että näillä yrityksillä ei ole eturistiriitoja, ja että pääsyä EU:n elimiin ei käytetä esimerkiksi lobbaukseen, sisäisten asiakirjojen hankkimiseen tai vastaavaan toimintaan?
How is it ensured that these firms have no conflicts of interest and do not use their access to EU institutions e.g. for lobbying, the acquisition of internal documents or the like?
Miten EU:n elimiin pääsevien yritysten ja järjestöjen työntekijöiden taustat tarkistetaan, ja vaaditanko yritykseltä, että se osoittaa työntekijäkohtaisesti kulkuoikeuksien välttämättömyyden, jotta tarpeettomilta turvallisuusriskeiltä vältytään?
How is the background of employees of these firms or organisations granted access to EU Institutions checked, and are the firms required to demonstrate the need for individual employees to have access, so as to avoid unnecessary security risks?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8481/2010
Question for written answer E-8481/2010
Aihe: Esine- ja tavaralahjat
Subject: Gifts of money or in kind
Onko komissiolla tietoja komission jäsenten, Euroopan unionin virkamiesten, väliaikaisten toimihenkilöiden ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden vuosina 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009 ja 2010 saamien esine- ja rahalahjojen määrästä ja kokonaisarvosta?
Does the Commission have figures and information about the number and total value of gifts of money or in kind received by members of the Commission, EU officials, temporary staff and contract staff in 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009 and 2010?
Mitkä mekanismit estävät tai vaikeuttavat lobbausta esine- tai rahalahjojen avulla?
What mechanisms are there to prevent or hinder lobbying influence by means of financial gifts or gifts in kind?
Pitääkö komission jäsenten, virkamiesten, väliaikaisten toimihenkilöiden ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden toimikautensa jälkeen palauttaa sellaisilta järjestöiltä ja henkilöiltä saamansa esine-, raha- tai palvelulahjat, joiden kanssa kyseinen komission jäsen, virkamies, väliaikainen toimihenkilö tai sopimussuhteinen toimihenkilö on ollut kanssakäymisissä jo toimikautensa aikana?
Do members of the Commission, officials, temporary staff and contract staff, when they terminate their service, have to receive gifts in the form of non-cash benefits, payments or services from organisations or individuals who were already in contact with the member of the Commission, officials, temporary staff or contract staff while they were in service?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8482/2010
Question for written answer E-8482/2010
Aihe: Uusien komission jäsenten oikeudet etuuksiin
Subject: Entitlements of new members of the Commission
Vastauksessaan Hans-Peter Martinin kirjallisesti vastattavaan kysymykseen E‑1485/2010 komission jäsen Šefčovič viittasi vastaukseensa Martin Ehrenhauserin kysymykseen E‑1251/2010.
In the answer to Hans-Peter Martin's Question E‑1485/2010 Commissioner Šefčovič referred to his answer to Martin Ehrenhauser's Question E‑1251/2010.
Siksi pyytäisin teitä uudelleen ottamaan kantaa seuraaviin kysymyksiin:
May I therefore once again request a response to the questions set out below.
Lisäksi komission jäsenillä on oikeus asuntokorvaukseen, joka on 15 prosenttia peruspalkasta, ja 607 euron suuruiseen kuukausittaiseen kulukorvaukseen.
In addition, Commissioners are entitled to a residence allowance equal to 15 % of their basic salary and are paid a monthly representation allowance of EUR 607.
Mitä näistä etuuksista uudet komission jäsenet (László Andor, Michel Barnier, Günther Oettinger, Stefan Füle, Janusz Lewandowski, Maria Damanaki, Maire Geoghegan-Quinn, John Dalli, Kristalina Georgiewa, Cecilia Malmström, Connie Hedegaard, Dacian Ciolos ja Johannes Hahn) käyttivät ja mikä oli maksettujen etuuksien suuruus?
Which of these entitlements have been claimed by the newly appointed Commissioners (László Andor, Michel Barnier, Günther Oettinger, Štefan Füle, Janusz Lewandowski, Maria Damanaki, Máire Geoghegan-Quinn, John Dalli, Kristalina Georgiewa, Cecilia Malmström, Connie Hedegaard, Dacian Cioloş and Johannes Hahn), and in what amount?
Koskeeko 1,85 prosentin suuruinen palkankorotus myös virkaan nimitettäessä maksettavia korvauksia (korvaus asettautumisesta aiheutuvista kuluista, matkakuluista Brysseliin ja muuttokuluista) ja viranhoidon aikana maksettavia korvauksia (kuukausittainen kulukorvaus)?
Does the 1.85 % increase in salary also apply to allowances received upon taking up office (installation allowance, travel expenses to Brussels and removal costs) and to allowances received in the course of a person's duties (monthly representation allowance)?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8483/2010
Question for written answer E-8483/2010
Aihe: Komission rakennuksissa työskentelevät palveluntarjoajat
Subject: Service providers working in Commission buildings
Kirjallisesti vastattavaan kysymykseen E-6499/2009 antamassaan täydentävässä vastauksessa komission jäsen Šefčovič kertoi, että komission rakennuksissa työskentelee 2 569 palveluntarjoajaa.
In the supplementary answer to Question E‑6499/2009 Commissioner Šefčovič reported that 2 569 service providers work in Commission buildings.
Onko olemassa erityistä luetteloa palveluja tarjoavista henkilöistä ja heidän kuulumisestaan tiettyyn yritykseen tai järjestöön tai vähintäänkin luetteloa komission rakennuksissa toimivista palveluja tarjoavista yrityksistä?
Is there a specific list of service providers and of the specific firms or organisations to which they belong, or at least a breakdown of the number of service providers working internally by firm?
Mitä tehtäviä EU:n toimielinten rakennuksissa työskentelevät palveluntarjoajat suorittavat?
What activities do service providers working in EU institutions carry out?
Vaaditaanko jokaiselta palveluntarjoajalta todistus tosiasiallisesta ja myös jatkuvasta tarpeesta päästä sisään komission rakennuksiin?
Is proof of the actual — and continuing — need for access to Commission buildings required for each service provider?
Mille alueille ja mihin rakennuksiin palveluntarjoajat ovat ensinnäkin oikeutettuja pääsemään ja toisekseen missä heidän on ”välttämättä oltava paikan päällä”?
In which areas and buildings are service providers needed, either on the basis of right of access or that of work which must be carried out on site?
Onko näitä alueita mahdollista vähentää?
Is it possible to reduce their numbers?
Mihin Euroopan unionin tiloihin, erityisesti sellaisiin, jotka aiheuttavat kustannuksia (ruokalat, kuntosalit, jne.), näillä palveluntarjoajilla on pääsy?
To which internal EU facilities do these service providers have access, in particular facilities which engender specific costs (canteen, fitness centre, etc.)?
Laskutetaanko näistä koituvat kulut palvelutyöntekijöiltä itseltään vai yrityksiltä, joita he edustavat?
Are such costs invoiced to the service providers or to the firms for which they work?
Onko mahdollista vähentää niiden tilojen määrää, joita komissio tällä tavalla antaa palveluntarjoajien käyttöön ja onko mahdollista vaatia palveluntarjoajilta todistusta siitä, että palvelun suorittaminen edellyttää pääsyä kyseiseen tilaan?
Is it possible to reduce the accommodation that the Commission makes available in this way, and do service providers have to prove their accommodation needs?
Onko varmistettu, että rakennuksissa työskentelevät palveluntarjoajat eivät pääse käsiksi esimerkiksi arkaluontoisiin tietoihin tai kuule arkaluontoisia keskusteluja?
Is it ensured that internal service providers have no access to e.g. sensitive information or internal discussions?
Kuinka suuret ovat ne laskelmoitavissa ja arvioitavissa olevat kustannukset, joita EU:n toimielimille koituu palveluntarjoajien läsnäolosta?
How high are the calculable or estimated costs incurred by the EU institutions as a result of the presence of service providers?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8484/2010
Question for written answer E-8484/2010
Aihe: Virka-autojen käyttö
Subject: Use of service vehicles
Täydentävässä vastauksessaan kysymykseen E-1420/2010 komission jäsen Šefčovič kertoi komission virka-autojen käytöstä.
In the supplementary answer to Question E‑1420/2010 Commissioner Šefčovič reported on the Commission's use of vehicles.
Hän totesi, että Brysselissä käytössä on 133 ja Luxemburgissa 26 ajoneuvoa.
He stated that 133 vehicles are used in Brussels and 26 in Luxembourg.
Kuinka monta tuntia ajoneuvot olivat keskimäärin käytössä per päivä?
How many hours a day, on average, were the vehicles in use?
Oliko yli kaksi kolmasosaa ajoneuvoista koskaan samanaikaisesti käytössä?
Were more than two-thirds of the vehicles ever in use at the same time?
Mikäli ei, tai mikäli tällaisia lukuja ei ole tiedossa, miten ajoneuvojen lukumäärää perustellaan?
If not, or if no such figures are available, how is the number of vehicles justified?
Miksi autonkuljettajia on huomattavasti vähemmän (tietojenne mukaan heitä on Brysselissä 81 ja Luxemburgissa 11) kuin virka-autoja, ja onko täten edes mahdollista käyttää kaikkia tai vähintään kahta kolmasosaa virka-autoista samanaikaisesti?
Why are there markedly fewer drivers (according to the figures there are 81 in Brussels and 11 in Luxembourg) than service vehicles, and in that case is it possible at all to use all of the service vehicles, or at least two-thirds of them, at the same time?
Keiden käyttöön virka-autoja on vuodesta 2008 lähtien annettu?
Who has made use of service vehicles since 2008?
Miten autojen käyttö jakaantui prosentuaalisesti 1) komission jäsenten, 2) komission työntekijöiden, 3) lobbaajien, 4) Euroopan valtionpäämiesten, 5) Euroopan ulkopuolisten hallitusten pääministerien ja 6) muiden henkilöiden välillä?
What is the percentage breakdown of use by (1) Commissioners, (2) Commission staff, (3) lobbyists, (4) European Heads of State, (5) non-European Heads of Government, and (6) others?
Mikäli kohdan 6) osuus on enemmän kuin 1 prosentti, ketkä autoja käyttivät ja miksi?
If group 6 accounts for more than 1 % of journeys, by whom and why?
Mikäli kohdan 3) henkilöt ylipäätään käyttivät autoja, keitä he olivat ja miksi he käyttivät niitä?
If any journeys are accounted for by group 3, by whom and why?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8485/2010
Question for written answer E-8485/2010
Aihe: Virka-autojen liisaus
Subject: Leasing of service vehicles
Luxemburgissa 18 liisattua autoa maksavat 185 899 euroa eli noin 10 327,72 euroa autoa kohden ja kahdeksan omaa autoa 28 924 euroa eli 3 615,50 euroa autoa kohden.
The figures for Luxembourg amount to EUR 185 899 for 18 leased vehicles, i.e. approximately EUR 10 327.72 per vehicle, and EUR 28 924 for 8 vehicles in ownership, i.e. EUR 3615.50 per vehicle.
Omien ja liisattujen autojen kustannusero on suuri sekä Luxemburgissa (6 712,22 euroa) että Brysselissä (6 463,48 euroa).
There is a big difference in costs between vehicles in ownership and leased vehicles in both Luxembourg (EUR 6712.22) and Brussels (EUR 6463.48).
Kun hankintahinnat ja myöhemmät mahdolliset myyntihinnat otetaan huomioon, kuinka paljon komissio säästää liisaamalla auton ostamisen sijaan?
If procurement costs and subsequent potential selling prices are included in the calculation, how much does the Commission save by leasing vehicles instead of buying them?
Onko Brysselin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimistolla (OIB) tai Luxemburgin infrastruktuuri- ja logistiikkatoimistolla (OIL) valtuudet päättää itse, liisataanko vai ostetaanko ajoneuvoja?
Are the Office for Infrastructure and Logistics in Brussels (OIB) and the Office for Infrastructure and Logistics in Luxembourg (OIL) authorised to decide themselves whether vehicles are leased or purchased?
Jos on, onko OIB tai OIL esittänyt perusteluja tälle päätökselle?
If that is the case, has OIB or OIL presented justifications for such a decision?
Jos ei ole, kuka tämän toimivallan on myöntänyt?
If that is not the case, who has given the authorisation?
Miten ajoneuvotyypit valitaan ja kiinnitetäänkö valinnassa huomiota vähäiseen polttoaineen kulutukseen ja pieniin ylläpitokustannuksiin?
How are the types of vehicle selected, and are low fuel consumption and low running costs taken into account when doing so?
Miten myyjät ja leasingkumppanit valitaan ja kuinka usein valintoja arvioidaan uudelleen?
How are dealers or leasing partners selected, and how often is this choice reviewed?
Toteutetaanko jokaisen uuden leasingsopimuksen tai oston yhteydessä uusi tarjouskilpailu?
Is there a new tender procedure for each new leasing contract or purchase?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8486/2010
Question for written answer E-8486/2010
Aihe: Julkitulleet lobbaus- ja korruptiotapaukset
Subject: Covert influence and corruption
Kuinka monta ilmoitusta, vihjettä tai kuinka paljon muita tietoja komissio sai mahdollisista komission jäseniin, virkamiehiin, väliaikaisiin toimihenkilöihin tai sopimussuhteisiin toimihenkilöihin liittyvistä lobbaus- tai korruptiotapauksista vuosina 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009 ja 2010?
How many reports, tips or other information about possible lobbying influence and possible corruption of a member of the Commission, officials, temporary staff or contract staff were received by the Commission in 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009 and 2010?
Kuinka monessa tapauksessa päädyttiin seuraamusten langettamiseen, rangaistuksen antamiseen, toiseen tehtävään siirtämiseen, irtisanomiseen, ilmiannon tekemiseen tai muuhun vastaavaan?
How many cases resulted in a penalty, transfer to another post, dismissal or report or had any other consequences?
Kuinka monessa tapauksessa ei langetettu seuraamuksia, vaikka lobbaus olisi voitu näyttää toteen?
How many cases remain unpunished despite it having been possible to prove influence?
Kuinka usein henkilöitä häädettiin rakennuksesta lobbauksen tai korruptioyrityksen vuoksi ja/tai kuinka usein tämän vuoksi tehtiin ilmiantoja?
How often have individuals been banished from the building and/or reported for lobbying activities or attempted corruption?
Mitä rangaistuksia komissio aikoo langettaa sellaisille komission jäsenille, virkamiehille, väliaikaisille toimihenkilöille tai sopimussuhteisille toimihenkilöille, jotka syyllistyvät korruptioon?
What penalties are laid down by the Commission for a member of the Commission or an official, temporary staff member or contract staff member who is proved to have acted corruptly?
Miten, jos ylipäänsä, komissio erottelee lobbauksen ja korruption toisistaan?
How does the Commission make the distinction between lobbying and corruption, if it does so at all?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8487/2010
Question for written answer E-8487/2010
Aihe: Varkaudet Euroopan unionin rakennuksissa
Subject: Theft in European Union buildings