natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jokainen jäsenvaltio haluaa kuitenkin vähintään yhden viraston omaan maahansa varmistaakseen niistä saatavat lisätulot.
But every Member State wants at least one agency in its own territory and to obtain its own sinecure.
Vuonna 2011 on tarkoitus perustaa peräti viisi uutta virastoa, minkä jälkeen Euroopan unionin virastoja on yhteensä 32.
In 2011 five new authorities are to be set up, which will make a total of 32 EU agencies.
Mitä EU:n virastoja on olemassa tällä hetkellä ja mitkä ovat niiden konkreettiset tehtävät?
What are the currently existing EU agencies and what are the specific tasks of each agency?
Mitkä ovat eri virastojen tarkat sijaintipaikat?
Where exactly are the various agencies based?
Kuinka suuret ovat kunkin viraston kustannukset?
How much does each agency cost?
Kuinka monta työntekijää kullakin virastolla on?
How many people does each agency employ?
Millainen on eri virastojen hallinnollinen rakenne?
What kind of administrative structure do the various agencies have?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6225/2010
Question for written answer E-6225/2010
Irlantilaisia tavaraliikenteen kuljettajia koskevassa asetuksessa (EY) N:o 1072/2009 EUVL L 300, 14.11.2009, s. 72. ei oteta huomioon Irlannin erityistä tilannetta monellakaan tapaa.
It appears that EU Regulation (EC) No 1072/2009 OJ L 300, 14.11.2009, p.
Ensinnäkin yhdistettyjä kuljetuksia voidaan toteuttaa vain tietyistä Irlannin satamista käsin, millä syrjitään muihin satamiin lähetettyjä kuormia.
72. concerning Irish haulage drivers fails to take into account the distinctiveness of the situation in Ireland for several reasons.
Näiden satamien volyymi voi olla ajoittain suurempi lauttojen kulkutiheyden ja aikataulujen vuoksi.
Firstly, it seems that combined transport can only work from several Irish ports, thereby discriminating against loads sent to other ports, which can sometimes have the bigger volume due to the frequency of ferries and ferry timetables.
Toiseksi, jos yhdistetyllä kuljetuksella on toimitettava tavaraa yli 150 kilometrin päähän satamasta, kuljetusta ei voida tehdä, koska tällöin se voidaan toteuttaa ainoastaan osana Yhdistyneeseen kuningaskuntaan suuntautuvaa kansainvälistä kuljetusta tai uusien kabotaasisääntöjen mukaisena kuljetuksena.
Secondly, there is evidence that, if combined transport is used, and if a case arises whereby a delivery needs to be carried out that is a distance from the port of greater than 150 kilometres, it is impossible to carry out this journey as it can only be done as part of an international journey to the UK or a journey with the new definition of cabotage rules.
Kuljettajan on siksi poistuttava Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja sitten palattava sinne, mikä on hyvin hankalaa ja tehotonta.
The driver must therefore leave the UK, and then go back to the UK, which is highly inconvenient and inefficient.
Aikooko komissio esittää poikkeusta mainittuun säännöstöön Irlannin saarivaltion kaltaisten poikkeuksellisten tapausten huomioon ottamiseksi?
Does the Commission have any plans to introduce a derogation to this amendment in order to take into account exceptional cases, such as that of the island of Ireland?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6227/2010
Question for written answer E-6227/2010
Aihe: Vammaisten lasten perheiden tuki
Subject: Funding for families of children with disabilities
Millä yhteisön säädöksillä säädetään niiden perheiden tuesta, joissa on useita vammaisia lapsia?
What European legislation exists concerning funding for families which have numerous children with disability?
Jos mainitusta tuesta on säädetty ja jos vammaisten lasten perheissä on lisäksi muita kuin vammaisia lapsia, otetaanko EU:n vammaisavustusta myönnettäessä huomioon perhekoko?
If such funding exists and if such families also have children who do not suffer from disability, does EU funding take into account family size when allocating disability funding?
Entä säädetäänkö voimassa olevassa lainsäädännössä usealle vammaiselle lapselleen ympärivuorokautista sairaanhoitoa tarvitsevien perheiden tuesta?
In particular, is there any legislation currently in place for families who require 24‑hour healthcare for several children with disability within the same family?
Jos mainitusta tuesta on säädetty, otetaanko tuen myöntämisessä huomioon perhekoko?
If such funding exists, is family size taken into account in this case?
Onko komissiolla lyhyen tai pitkän aikavälin suunnitelmia aihetta koskevan uuden säädöksen laatimiseksi?
Does the Commission have any plans, short or long term, to introduce new legislation on this issue?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6228/2010
Question for written answer E-6228/2010
Aihe: Kansalaisjärjestöjen rahoitus
Subject: Funding streams of civil society organisations
Koska kansalaisjärjestöjen rahoittamista arvostellaan jatkuvasti erityisesti silloin, kun Euroopan potilasjärjestöt saavat rahoitusta yksityiseltä sektorilta, mitä toimia komissio toteuttaa varmistaakseen, että Euroopan potilasjärjestöille myönnetään riittävää rahoitusta tasapainoisella ja järjestelmällisellä tavalla saatavilla olevasta yhteisön rahoituksesta?
Given that there is constant criticism of the funding streams of civil society organisations, in particular when European patient organisations receive their funding from the private sector, what actions will the Commission take to ensure European patient groups are sufficiently funded in a balanced and structured way through accessible European funding?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6229/2010
Question for written answer E-6229/2010
Aihe: Kansallisten syöpäsuunnitelmien täytäntöönpano
Subject: Implementation of national cancer plans
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta kansalliset syöpäsuunnitelmat, erityisesti primaari- ja sekundaariehkäisyä koskevat toimet, käynnistetään ja pannaan täytäntöön koordinoidusti, sillä syöpää sairastavat henkilöt vaativat parempaa hoitoa eivätkä vain ne, joilla ei ole syöpää?
What actions does the Commission plan to take in order to achieve coordinated initiation and implementation of national cancer plans, especially beyond primary and secondary prevention actions, as people who have cancer require better care and not solely those who do not have cancer?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6230/2010
Question for written answer E-6230/2010
Aihe: Irlannin taiteiden ja kulttuurin rahoitus
Subject: Funding of arts and culture in Ireland
Irlanti on maailmanlaajuisesti tunnustettu taiteiden ja kulttuurin johtava maa, ja sen omaleimaisia taiteilijoita ja taidejärjestöjä avustetaan ja kannustetaan suorilla rahoitusohjelmilla ja erilaisilla paikallisviranomaisten ja valtion virastojen, kuten Arts Council of Ireland ja Culture Ireland, käytännön tuilla sekä lukuisten muiden valtion elinten ja yksityisten rahoittajien tuella maan taiteellisen ja luovan elinvoiman edistämiseksi.
Ireland is globally recognised as a world leader in the arts and culture sectors, and individual artists and arts organisations in Ireland are assisted and encouraged to contribute to the country’s artistic and creative vibrancy through direct funding programmes and a variety of other practical supports from local authorities, state agencies such as the Arts Council of Ireland, Culture Ireland and various other state bodies and private sponsors.
Taiteen rahoitusta on vähennetty rajusti Irlannissa viime vuosina talouden taantuman vuoksi, ja lyhyen ja keskipitkän aikavälin rahoitusympäristö ei vaikuta suotuisalta.
Funding for the arts in Ireland has been dramatically reduced in recent years as a result of the economic recession, and the short- to medium-term resource environment appears to be unfavourable.
Tunnustaako komissio sen, että EU:ssa työskentelevät taiteilijat ja heidän tukemisestaan vastuussa olevat lakisääteiset elimet kärsivät huomattavista taloudellisista paineista julkisen talouden tilan vuoksi?
Does the Commission recognise that artists working in the EU and the statutory bodies charged with supporting them have been placed under considerable financial pressure as a consequence of the state of the public finances?
Voiko komissio selvittää yksityiskohtaisesti EU:ssa työskentelevien ammattitaiteilijoiden saatavilla olevat rahoitukset ja avustukset?
Will the Commission outline in detail the financial and grant-aid supports available for professional artists working in the EU?
Voiko komissio kertoa, aikooko se lisätä jäsenvaltioiden taidejärjestöjen ja taitelijoiden sekä erityisesti toisten jäsenvaltioiden taiteilijoiden kanssa yhteistyötä tekevien taiteilijoiden rahoitusta?
Will the Commission outline if it has any plans to enhance funding streams to arts organisations and artists in Member States, particularly those who are engaged in collaborative work with artists in other Member States?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6231/2010
Question for written answer E-6231/2010
Aihe: Yksityisen sektorin lahjojen aiheuttama eturistiriitojen mahdollisuus
Subject: The possibility of conflicts of interest caused by gifts from the private sector
Vuonna 2009 kaksi kauppapolitiikan pääosaston virkamiestä otti Nikelta vastaan VIP-liput Rugbyn maailmanmestaruuskilpailuihin.
In 2009, two DG Trade officials accepted VIP tickets to the Rugby World Cup from Nike.
Katsooko komissio, että lahjojen vastaanottaminen yksityiseltä sektorilta voisi aiheuttaa eturistiriidan?
Does the Commission agree that accepting gifts from the private sector could pose a conflict of interest?
Millaisia menettelyjä komissio aikoo ottaa käyttöön varmistaakseen, ettei sen virkamiehiin vaikuteta yksityisen sektorin lahjoilla?
What procedures is the Commission planning to adopt to make sure that none of its officials are influenced by gifts from the private sector?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6232/2010
Question for written answer E-6232/2010
Aihe: Komission virkamiehille myönnettävä työsuhteen päättymisen jälkeinen lupa
Subject: Post-employment authorisation for Commission officials
Onko komissio samaa mieltä siitä, että jos komission virkamiehet jättävät työnsä ja ryhtyvät ajamaan yksityisen sektorin etua aloilla, jotka ovat kuuluneet heidän työnkuvaansa, voi syntyä eturistiriitoja?
Does the Commission agree that the practice of Commission officials leaving its employment to lobby for the very private-sector interests they have been working on poses a potential conflict of interest?
Vuosien 2005 ja 2008 välillä 273 komission virkamiestä pyysi työsuhteen päättymisen jälkeisen luvan, joista ainoastaan kolme hylättiin.
Between 2005 and 2008, 273 Commission officials requested ‘post-employment authorisation’ but only three were refused.
Onko komissio samaa mieltä siitä, että sen tämän luvan arviointia koskevat menettelyt ovat riittämättömiä?
Does the Commission agree that its procedures for assessing this authorisation are inadequate?
Kuinka monta virkamiestä on pyytänyt tällaista lupaa vuoden 2008 jälkeen ja kuinka monta niistä on hylätty?
How many officials have requested such authorisation since 2008 and how many have been refused?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6233/2010
Question for written answer E-6233/2010
Aihe: Eurostatin maataloustietojen päivitykset
Subject: Eurostat agricultural updates
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6234/2010
Question for written answer E-6234/2010
Aihe: Lentomatkustajien oikeuksien noudattamisen valvonnasta vastaavien elinten puutteellinen toiminta
Subject: Operational failings of bodies enforcing the respect of air passengers' rights
Vastauksessaan, jonka komissio antoi 13. heinäkuuta 2010 kirjalliseen kysymykseen E‑4295/2010, komissio näyttää sivuuttaneen täysin todellisen tilanteen piiloutumalla niiden asetuksen (EY) N:o 261/2004 säännösten taakse, joissa edellytetään, että jokainen jäsenvaltio osoittaa yhden tai useamman kansallisen elimen, jonka tehtävänä on varmistaa asetuksen soveltaminen.
In its answer of 13 July 2010 to Question E‑4295/2010 the Commission seems determined to completely ignore the reality of the situation by taking refuge behind certain provisions of Regulation (EC) No 261/2004 and stipulating that ‘each Member State has the obligation to designate one or more National Enforcement Bodies (NEBs) to be responsible for the enforcement of the regulation’.
Komissio täsmentää lisäksi, ettei kansallisten valvontaelinten tarvitse ilmoittaa määräämistään seuraamuksista.
The Commission adds that these NEBs ‘do not have reporting obligations concerning the issuing of sanctions’ that they have imposed.
Komissiota pyydetään antamaan täsmentävä vastaus seuraaviin kysymyksiin: —
Can the Commission explain: —
Miten se voi valvoa asetuksen soveltamista, jos valvontaelinten ei tarvitse ilmoittaa seuraamuksista? —
how it can monitor application of the regulation if the enforcement bodies do not report to it on sanctions; —
Miten komissio voi taata kaikkien lentomatkustajien tasapuolisen ja syrjimättömän kohtelun, jos valvontaelimet rankaisevat samoista syistä lentoyhtiötä yhdessä jäsenvaltiossa ja jättävät rankaisematta jossakin toisessa? —
how it can guarantee fair and non-discriminatory treatment for all air passengers if, for identical offences by the same airline, enforcement bodies penalise the airline severely in one Member State and do not react at all in another; —
Miten komissio voi arvioida sellaisten valvontaelinten tehokkuutta, joita ”ei velvoiteta ilmoittamaan seuraamuksista”, vaikka esimerkiksi Belgian kaltaisessa jäsenvaltiossa 1. tammikuuta 2006 jälkeen ei ole määrätty yhtään seuraamusta valitusten määrän vain kasvaessa? —
how it can assess the effectiveness of enforcement bodies which ‘do not have reporting obligations concerning the issuing of sanctions’ when, in a Member State such as Belgium, for instance, no sanction has been imposed since 1 February 2006, although thousands of complaints have been made; —
Miten komissio voi arvioida valvontaelinten tehokkuutta ja samalla väittää, että ”ennakkoneuvottelut ja ‑ilmoitukset” riittävät, vaikka viimeaikaiset tapahtumat ovat osoittaneet tilanteen kaoottisuuden ja täysin erilaiset lentoyhtiöiden vastaukset, jotka perustuvat samaan yhteisön asetukseen?
how it can judge the effectiveness of such bodies by claiming that ‘negotiations and preventive warnings’ may suffice, when recent reality has shown a situation in chaos and totally disparate responses by the airlines, on the basis of the same Community regulation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6235/2010
Question for written answer E-6235/2010
Aihe: Lentomatkustajien oikeuksia koskevien säännösten erilainen soveltaminen jäsenvaltioissa
Subject: Rights of air passengers not uniformly respected in the Member States
Komissio totesi 25. toukokuuta vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen P‑3050/2010, että matkustajien oikeuksia koskevan asetuksen (EY) N:o 261/2004 yhdenmukainen soveltaminen Euroopan unionissa on varmistettava sekaannusten välttämiseksi.
In its answer of 25 May 2010 to Written Question P‑3050/2010 the Commission confirms the need to ‘to ensure the uniform application of Regulation (EC) No 261/2004 on passenger rights throughout the EU, to reduce as far as possible any confusion …’.
Voiko komissio täsmentää, mihin toimiin se aikoo ryhtyä varmistaakseen tämän, kun asetuksen soveltaminen on vaihdellut maan ja/tai lentoyhtiön mukaan joidenkin matkustajien kustannuksella?
Can the Commission state what steps it will be taking to fulfil that need, when the solutions so far have often differed from one country and/or airline to another, to the detriment of some travellers?
Komissio mainitsee samassa vastauksessaan lisäksi Euroopan kuluttajakeskusten verkoston rekisteröineen lukuisia lentojen peruutuksia koskevia valituksia ja hyvityshakemuksia.
In the same answer to Question P‑3050/2010 the Commission refers to the network of European Consumer Centres, which have recorded a number of complaints and requests for redress following flight cancellations.
Voiko komissio kertoa
Can the Commission indicate
millaisissa määräajoissa kunkin jäsenvaltion keskukset ovat käsitelleet valitukset —
within what timeframe complaints were processed by these centres, for each Member State; —
mihin jatkotoimenpiteisiin valitukset ovat kussakin jäsenvaltiossa johtaneet?
what action was taken on these complaints, in each Member State?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6236/2010
Question for written answer E-6236/2010
Aihe: Muuntogeenisten raaka-aineiden (soija) käyttöä rehuissa koskeva nollatoleranssi
Subject: Zero tolerance for genetically modified raw materials for feed (soya)
Viime vuonna esiintyi vakavia Pohjois-Amerikasta tuotavaan soijaan liittyviä ongelmia.
Last year, there were serious problems with imports of soya from North America.
EU:n lainsäädännön mukaan soijaerät eivät saa sisältää EU:ssa toistaiseksi kiellettyjä muuntogeenisiä aineksia.
European law does not allow consignments of soya to contain traces of GMOs which are not yet permitted in Europe.
Tuolloin komissio ratkaisi (tilapäisesti) ongelman sallimalla ajoissa kyseessä olevat muuntogeeniset ainekset.
At the time the Commission (temporarily) solved the problem just in time by authorising the GMOs concerned.
Pohjois- ja Etelä-Amerikassa kylvettiin jälleen tänä keväänä muuntogeenisiä aineksia, jotka tulevat markkinoille syksyllä.
This spring GMOs were again sown in North and South America which will come onto the market this autumn.
Näiden tapahtumien jälkeen komissio on lisännyt yksittäisten jäsenvaltioiden valtuuksia päättää itse muuntogeenisten ainesten viljelyä koskevasta politiikastaan.
Since then the Commission has increased the scope for individual Member States to pursue their own policies on the cultivation of GMOs.
Tämän seurauksena nollatoleranssipolitiikan alaisia tuontieriä koskeva ongelma on kuitenkin jäänyt taka-alalle ja toistaiseksi ratkaisematta.
However, as a result of this the problem of imports in cases where a policy of zero tolerance continues to be pursued has receded into the background and has therefore not yet been solved.
Euroopan elintarvike- ja rehuteollisuudelle on huomattavaa etua Euroopan unionin ulkopuolelta tuotavista raaka-aineista.
The European food and feed industry has a substantial interest in imports of raw materials from outside the European Union.
Onko komissio tietoinen siitä, että Euroopan unionin hidas päätöksenteko Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen turvalliseksi katsomien uusien muuntogeenisten ainesten hyväksymisessä aiheuttaa niiden tuontiin liittyviä ongelmia vähäisiä määriä (”Low Level Presence”) koskevien tapausten yhteydessä? —
Is the Commission aware that the slow decision-making in the European Union regarding the approval of new GMO varieties which the EFSA regards as safe is causing problems in connection with their import due to LLP (Low Level Presence) incidents? —
Onko komissio tietoinen tuloksista, joihin päädyttiin hyvin laajoja mahdollisia vaikutuksia sekä yksittäisten yritysten että koko alan osalta tutkineessa Landmark Europe -toimiston suorittamassa vaikutustenarvioinnissa? —
Is the Commission aware of the results of an impact assessment of this problem by Landmark Europe, in which very large potential effects were estimated, not only for individual businesses but also for the sector as a whole? —
Tunnustaako komissio sen alaisen yhteisen tutkimuskeskuksen äskettäiset päätelmät, joiden mukaan EU:n nykyinen nollatoleranssipolitiikka aiheuttaa valtavia taloudellisia ongelmia? —
Does the Commission recognise the recent conclusions of its own Joint Research Centre, which regards the EU's current zero tolerance policy as an enormous economic problem? —
Onko komissio tietoinen tästä ongelmasta ja aikooko se ehdottaa lähitulevaisuudessa siihen ratkaisua elintarvikkeisiin ja rehuihin liittyvien raaka-aineiden osalta?
Is the Commission aware of this problem and does it intend in the near future to propose a solution for raw materials for food and feed?
Millainen tämä ratkaisu todennäköisesti on?
What form is this solution likely to take?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6237/2010
Question for written answer E-6237/2010
Aihe: Julkiset yhtiöt ja Kreikan, EU:n ja Kansainvälisen valuuttarahaston keskinäisen yhteisymmärryksen pöytäkirja
Subject: Public undertakings and Memorandum of Understanding between Greece, the IMF and the EU
Kreikan, EU:n ja Kansainvälisen valuuttarahaston ”keskinäisen yhteisymmärryksen” pöytäkirjan toimeenpanon yhteydessä edistetään Kreikan yleishyödyllisiä julkisia yhtiöitä koskevia jyrkkiä muutoksia, jotka vaikuttavat huomattavasti kyseisten yhtiöiden työntekijöihin mutta myös asianomaisten palvelujen kuluttajiin erityisesti liikennettä koskevien yleishyödyllisten julkisten yhtiöiden osalta.
As a result of the memorandum of understanding between Greece, the IMF and the EU, dramatic changes are taking place in the way in which public undertakings (DEKOs) in Greece operate, and these changes will have an enormous impact on people working in these undertakings and also on their customers; this is particularly true of public transport companies.
Kun otetaan huomioon, että joukkoliikennejärjestelmää tuetaan lähes kaikissa EU:n valtioissa sosiaalisten syiden ja ympäristösyiden vuoksi, kysyn komissiolta seuraavaa: 1.
Given that public transport is subsidised in almost all EU countries for social and environmental reasons, will the Commission say: 1.
Millaisia yleishyödyllisiä julkisia yhtiöitä koskevia toimia sisältyy Kreikan, EU:n ja Kansainvälisen valuuttarahaston allekirjoittamaan pöytäkirjaan? 2.
What are the provisions of the memorandum of understanding between Greece, the IMF and the EU regarding public undertakings? 2.
Kuinka suuri on joukkoliikennejärjestelmän toiminnasta vastuussa oleville tahoille myönnettävä kompensaatiomaksujen (mm. muassa tuet ja lainantakaukset) osuus EU:n jäsenvaltioissa ja vastaavasti Kreikassa? 3.
What is the percentage of compensatory payments (subsidies, loan guarantees, etc.) made to public transport bodies in EU Member States and what is the percentage in Greece? 3.
Minkä arviointiperusteen tai säännön nojalla Euroopan unionin jäsenvaltiot myöntävät laillista tai laitonta tukea?
What are the criteria/rules determining the legality or otherwise of subsidies paid by EU Member States?
Onko komissio antanut Kreikan hallitukselle suosituksia aikaisemmin?
Has the Commission made any recommendations to the Greek Government in the past?
Jos on antanut, niin millaisia?
If so, what recommendations?
Millä edellytyksillä myönnetyt määrärahat tai lainantakaukset kirjataan julkiseen velkaan tai yleistä hallintoa koskevaan talousarvioon?
Under which conditions are subsidies or loan guarantees registered in the public debt or general State budget?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6238/2010
Question for written answer E-6238/2010
Yhdysvaltojen tautien valvontakeskuksen uusin tutkimus autismin kirjon levinneisyydestä lasten keskuudessa vuonna 2009 osoittaa huolestuttavasti, että autismia sairastaa yksi prosentti kaikista lapsista ja että yli 80 prosenttia heistä on poikia.
The United States Centers for Disease Control's most recent prevalence study for the incidence of autistic spectrum disorder in children in 2009 shows an alarming rate of 1 % of all children, with over 80 % of those affected being boys.
Hankkeessa on mukana joitakin Euroopan maita, joiden tilanteen perusteella on todettu, että autismin kirjon levinneisyys Euroopassa on samanlaista kuin Yhdysvalloissa.
In the limited number of European countries in the project it found that the prevalence of autism in Europe is similar to that in the United States.
Yhdistyneen kuningaskunnan vuoden 2009 selonteon mukaan autismin kirjoon kuuluvista muista kuin älykkyyteen vaikuttavista oireista kärsivä henkilö maksaa yhteiskunnalle vuosittain 19 785 puntaa ja älykkyyteen vaikuttavista oireista kärsivä henkilö 22 383 puntaa.
A 2009 report in the United Kingdom found an annual opportunity cost of GBP 19 785 for a non-intellectually disabled adult with ASD and GBP 22 383 for an adult with ASD who is intellectually disabled.
Mikä on komission kanta sen alkuperäiseen suunnitelmaan laajentaa EAIS-hanketta, jonka tarkoituksena oli jakaa Euroopan maille tarpeellista tietoa autismin aiheuttamien haasteiden torjumiseksi?
Where does the Commission stand on its original plan to extend the EAIS project, which was aimed at giving the nations of Europe the information needed to tackle the challenge of autism?