natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Miten se aikoo reagoida tähän toimittajia vahingoittavaan ilmaisunvapauden räikeään rikkomiseen?
How will it react to this blatant violation of journalists' right to freedom of expression?
Aikooko se toteuttaa toimenpiteitä toimittajiin kohdistuvien pelottelutoimien rajoittamiseksi?
Does it intend to take steps to curb the intimidation of journalists?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006957/2011
Question for written answer E-006957/2011
Aihe: Yhteisvaluutan etujen esiin tuominen – Unionin ihanteiden palauttaminen
Subject: Highlighting the benefits of the euro and renewing the vision of Europe
Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Herman Van Rompuy ilmoitti hiljattain http://www.telegraph.co.uk/news/worldnews/europe/eu/8124189/Herman-Van-Rompuy-Euroscepticism-leads-to-war.html , että yhä useammissa valtioissa ilmenevää euroskeptisyyttä on pyrittävä torjumaan.
The President of the European Council, Mr Herman Van Rompuy, recently stressed http://www.telegraph.co.uk/news/worldnews/europe/eu/8124189/Herman-Van-Rompuy-Euroscepticism-leads-to-war.html the need to combat the danger of euroscepticism, which is no longer the preserve of a small number of countries.
Euroopan keskuspankin pääjohtaja Jean-Claude Trichet puolestaan korosti tuoreessa puheessaan http://www.ecb.int/press/key/date/2011/html/sp110628.en.html , että meidän on kiireesti palautettava mieliin visio Euroopasta, jollaisen haluamme ja jollaista tarvitsemme.
Furthermore, the Governor of the European Central Bank, Mr Jean-Claude Trichet, noted, in a recent speech http://www.ecb.int/press/key/date/2011/html/sp110628.en.html , that it was urgent to renew the vision of the Europe we want and need.
Eurobarometrin tutkimuksessa, jossa tarkastellaan euroaluetta koskevaa yleistä mielipidettä ( The euro area, 2010 – Public attitudes and perceptions ) http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_306_sum_en.pdf , todetaan yhteenvetona, että vaikka kaksi kolmasosaa haastatelluista pitääkin yhteisvaluuttaa hyvänä asiana Euroopan kannalta, yhteisvaluutan kannatus on laskenut vuoteen 2009 nähden 3 pisteellä.
The conclusions of the Eurobarometer analytic report on the ‘The Euro Area, 2010: Public Attitudes and Perceptions’ http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_306_sum_en.pdf indicate that, although 2/3 of respondents believe that the euro has been positive for Europe, there was a decrease of three percentage points compared to 2009.
Edellä esitetyt tiedot ja julkilausumat huomioon ottaen komissiota pyydetään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin:
Given the above statements and data, will the Commission say:
Katsooko komissio, että joidenkin euroalueen valtioiden talousvaikeuksien kärjistyminen, jäsenvaltioiden välisen epätasa-arvon lisääntyminen, välittömien interventiotoimien epäonnistuminen sekä taloudellisen tasapainon ja kehityksen alalla todettu tehottomuus ruokkivat Euroopan yhdentymistä ja yhteisvaluuttaa koskevia epäilyksiä ja kaikkia niihin liittyviä vaaroja?
Does it consider that the growing financial problems in some eurozone countries, the increasing imbalances between Member States and the failure and ineffectiveness of immediate intervention mechanisms to secure budgetary equilibrium and growth are not only significantly nurturing doubts, but also increasing the dangers facing European integration and the common currency?
Onko komissiolla tietoja siitä, miten unionin kansalaiset näkevät ne mahdollisuudet, joita tarjoavat euroalue ja yhteisvaluutta sekä unionin ja jäsenvaltioiden tasolla kestävyyden edistämiseksi toteutettavat tehokkaat välineet ja uudistukset?
Does it have any information on how European citizens see the importance and potential of the euro area, the common currency and the effective tools and reforms needed at European and national level in order to secure viability?
Pitääkö komissio tarpeellisena vahvistaa Euroopan yhdentymisen ihanteita toteuttamalla uusi tiedotuskampanja, jolla tuotaisiin esiin yhdentymisen saavutuksia ja etuja?
Does it believe that a new information campaign highlighting the achievements and benefits of European integration is needed to strengthen the vision of European integration?
Jos komissio pitää kampanjaa tarpeellisena, miten se aikoo toteuttaa sen?
If so, has such a strategy been envisaged?
Onko komissio laatinut erityistoimenpiteitä yhteisvaluuttaan liittyvien etujen esiin tuomiseksi?
Has provision been made for any specific actions to promote the achievement of the euro and its benefits?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006958/2011
Question for written answer E-006958/2011
Eräs äänestäjä oli ostanut kannettavan tietokoneen internetistä EU:n ulkopuolella toimivalta yritykseltä.
A constituent had bought a laptop online from a company outside the EU.
Muutaman kuukauden kuluttua siinä ilmeni vika, ja koska valmistajan takuu oli voimassa, kone lähetettiin korjattavaksi.
After a few months it developed a fault and, as it was covered by the manufacturer’s warranty, it was sent for repair.
Kun kone palautettiin omistajalleen, se oli edelleen viallinen, mutta takuu oli jo umpeutunut.
When the laptop was returned to its owner it was still faulty, but by then the warranty had expired.
Omistaja yritti ottaa yhteyttä yritykseen, josta hän oli ostanut tietokoneen, mutta se oli lopettanut toimintansa.
The owner attempted to contact the company from which he had bought the laptop but it had closed down.
Voiko komissio kertoa, koskeeko minkäänlainen kuluttajansuoja EU:n kansalaisia, jotka ostava tuotteita verkosta unionin ulkopuolella toimivilta yrityksiltä?
Can the Commission indicate whether any consumer protection is available to EU citizens purchasing goods online from companies outside the Union?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006959/2011
Question for written answer E-006959/2011
Aihe: Vähävaraisille henkilöille suunnattu Euroopan elintarvikeapuohjelma
Subject: European programme of food aid for the most deprived persons
Vähävaraisille suunnattu Euroopan elintarvikeapuohjelma on tärkeä väline vaikeuksissa olevien väestönosien auttamiseksi.
The European programme of food aid for people in need is an essential means of helping the most deprived sections of society.
Voiko se täsmentää tuotetyypit ja vähävaraisille henkilöille suunnattuun jakeluun liittyvät määrät edellä mainittuina vuosina?
Can the Commission specify what type and quantity of products were distributed to people in need in the two-year period in question?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006960/2011
Question for written answer E-006960/2011
Aihe: Yhteisön tuki REPOVEN-yritykselle
Subject: Community aid to the Repoven company
Minulle on ilmoitettu, että Maiassa metallialalla toimivan REPOVEN (Reparações de Material Rodoviário Pesado e Máquinas Lda) ‑yrityksen työntekijät eivät ole vielä saaneet vuoden 2010 lomarahoja.
I have been informed that at Repoven (Reparações de Material Rodoviário Pesado e Máquinas Lda), a metallurgical company located in Maia (Portugal), the workers have still not been paid their summer bonus for 2010.
Sen lisäksi, että lomarahojen maksaminen on viivästynyt, saatujen tietojen mukaan myös palkkojen maksuun liittyvät viivästykset ovat yleisiä tässä yrityksessä.
I am further informed that this delay in paying the summer bonus is not an isolated incident and that this company has a history of owing wages in arrears.
Saamieni tietojen mukaan palkkojen maksuun liittyviä viivästyksiä on esiintynyt jo useiden kuukausien ajan, mikä on lisännyt niistä kärsineiden työntekijöiden ja heidän perheidensä vaikeuksia selvitä taloudellisista velvoitteista.
The information received suggests that delays in payment of wages have now been occurring for several months, making it ever more difficult for workers and their families to meet their financial commitments.
Saatujen tietojen mukaan kyseiseltä yritykseltä ei kuitenkaan puutu tilauksia tai töitä, ja se on jatkanut yhteisön varoista rahoitettavien investointien tekemistä.
However, and again according to the information received, the company has no lack of orders or business, and is continuing to make investments which appear to be in receipt of Community funding.
Voisiko Euroopan komissio näin ollen kertoa, mitä yhteisön tukea tämä yritys on saanut ja millä ehdoin sitä on myönnetty?
Can the Commission provide information on the Community aid received by this company and the conditions attaching to that aid?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006961/2011
Question for written answer E-006961/2011
Aihe: Valko-Venäjän puolalaisten liiton aktivisti pidätetty Hrodnossa
Subject: ZPB activist arrested in Grodno
Valko-Venäjän viranomaiset ovat vuosikausia vainonneet Valko-Venäjän puolalaisten liittoa.
For many years, the Union of Poles in Belarus (ZPB) has been persecuted by the Belarusian authorities.
Tuoreet lehtitiedot kertovat jälleen Valko-Venäjän puolalaisvähemmistöä koskevasta huolestuttavasta asiasta.
Recent press reports have highlighted another disturbing case involving the Polish minority in Belarus.
Sunnuntaina Hrodnossa (Grodno) pidätettiin ja vietiin vankilaan Igor Bantšer, Valko-Venäjän puolalaisten liiton aktivisti.
Igor Bancer, an activist with ZPB, an organisation not recognised by the authorities in Minsk, was detained on Sunday in Grodno and taken into custody.
Valko-Venäjän johto ei tunnusta liittoa.
He was charged with taking part in an unauthorised picket.
Tänä aamuna Bantšer tuomittiin salamannopeasti – aktivisti sain 10 päivän pidätystuomion.
Early on 4 July, after a lightning trial, Bancer was sentenced to 10 days' imprisonment.
Oikeudenkäynnin alettua 14. kesäkuuta miliisi on pidättänyt Bantšerin kolmesti ja kaksi kertaa hänet on tuomittu.
From the time of the start of this trial on 14 June, Bancer was detained three times by the police and sentenced twice.
Ensimmäisellä kerralla oikeus antoi hänelle viiden päivän pidätystuomion, toisella kerralla sakot.
On the first occasion the court sentenced him to five days' imprisonment, and on the second he received a fine.
Tämän johdosta kysyn komissiolta, aikooko se puuttua Igor Bantšerin tapaukseen ja Valko-Venäjän puolalaisten liiton jatkuvaan sortoon?
In the light of the above, does the Commission intend to intervene on behalf of Igor Bancer as well as in the matter of the unrelenting repression of the Union of Poles in Belarus?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006962/2011
Question for written answer E-006962/2011
Aihe: Tarve EU:n laajuiseen yksityisyyden suojaan alaikäisille verkkoyhteisöissä
Subject: EU‑wide privacy protection of minors on social networks needed
Alaikäisten suojelu internetissä yleisesti ja erityisesti verkkoyhteisöissä ei tällä hetkellä ole riittävää, ja sitä on parannettava huomattavasti.
The protection of minors on the Internet in general and on social networks in particular is currently not sufficient and needs to be improved drastically.
Euroopan komission mukaan kaikista verkkoyhteisöistä vain Bebo ja MySpace tarjoavat oletuksena korkeinta turvallisuustasoa, jossa vain kaverit voivat nähdä toistensa profiilit.
According to the European Commission, of all social networking sites, only Bebo and MySpace offer by default the highest level of security where only friends can see each others’ profiles.
Löyhät yksityisyysasetukset voivat, muiden asioiden ohella, johtaa ahdisteluun, vainoamiseen ja (seksuaaliseen) hyväksikäyttöön.
Lax privacy settings can, amongst other things, result in harassment, stalking and (sexual) abuse.
Kehotukset itsesääntelyyn alalla eivät siten ole tuottaneet niitä tuloksia, joita me tarvitsemme suojellaksemme alaikäisiä asianmukaisesti.
Calls for self-regulation of the sector therefore did not have the results that we need in order to adequately protect minors.
Euroopan parlamentin Facebookille esittämä pyyntö asiassa ei johtanut toimiin.
A request from the European Parliament to Facebook in this matter was not taken up.
EU:n tietosuojadirektiivi 95/46/EY on vuodelta 1995, internetiä edeltäneeltä ajalta, ja on siten riittämätöin oikeusperustaksi erittäin tarpeelliselle EU:n laajuiselle lähestymistavalle.
The EU Data Protection Directive 95/46/EC dates back to 1995, the pre-Internet age, and is therefore inadequate to serve as a legal basis for a much needed EU‑wide approach.
Tällä välin Saksan liittoneuvosto (Bundesrat) on ponnistellut tätä asiaa kansallisella tasolla käsittelevän lainsäädännön eteen ja esittänyt siitä luonnoksen.
In the meantime, the German Upper House, the Bundesrat, pressed ahead and presented draft legislation to deal with this issue on a national level.
Tällä lähestymistavalla on riskinä pirstaloituminen ja toimintakelvoton tilanne alalla.
In this way, we are risking fragmentation and an unworkable situation for the industry.
Edellä esitetyn perusteella haluamme kysyä Euroopan komissiolta seuraavaa: 1.
With the above in mind, we would like to ask the European Commission the following: 1.
Onko komissio samaa mieltä siitä, että alaikäisten suojelu verkkoyhteisössä on tällä hetkellä riittämätöntä, mikä tarkoittaa, ettei itsesääntely ainakaan tähän mennessä ole tuottanut toivottua tulosta? 2.
Does the Commission share the opinion that the protection of minors on social networks is currently not adequate, i.e. that self-regulation has not, so far, produced the desired result? 2.
Onko komissio samaa mieltä siitä, että tarvitaan EU:n laajuinen lähestymistapa, jotta alaikäisiä voitaisiin suojella sopivalla ja yhtenäisellä tavalla ja alan toimintakelpoinen tilanne voidaan säilyttää? 3.
Does the Commission agree that an EU‑wide approach is needed in order to protect minors in a suitable and consistent way and maintain a workable situation for the industry? 3.
Onko komissio samaa mieltä siitä, ettei vuonna 1995 annettu tietosuojadirektiivi ole sopiva oikeusperusta koordinoidulle EU:n laajuiselle lähestymistavalle? 4.
Does the Commission agree that a Data Protection Directive from 1995 is not a suitable legal basis for a coordinated EU‑wide approach? 4.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006963/2011
Question for written answer E-006963/2011
Aihe: Kreikan yksityistämisohjelma keskipitkän aikavälin julkisen talouden vakauttamisohjelman puitteissa
Subject: Greek privatisation programme in the framework of the medium-term fiscal consolidation programme
Keskipitkän aikavälin ohjelmassa, jonka Euroopan komissio on hyväksynyt, todetaan, että Kreikka sitoutuu etenemään kohti valtion kiinteistöomaisuuden yksityistämistä ja kaupallista hyödyntämistä, mikä tuo 50 miljardin euron tulot vuoteen 2015 mennessä.
The medium-term programme, which has been approved by the European Commission, states that Greece commits itself to moving towards privatisation and commercial exploitation of the State’s real estate assets, leading to revenues amounting to EUR 50 billion until 2015.
Komissio on luonnehtinut tätä tavoitetta kunnianhimoiseksi (kirjallisessa kysymyksessä Ε‑001671/2011) ja hyväksynyt sen, että siihen saakka ei ollut ollut toimintasuunnitelmaa eikä analyyttista arviota kyseisten kiinteistöjen hinnoista.
The Commission (in Written Question Ε-001671/2011) has characterised this objective as ambitious and accepted that, until then, there had been neither an operational plan nor any analytical assessments of the prices of these particular properties.
Jotta Kreikan kiinteistöomaisuuden kaupallinen hyödyntäminen voidaan toteuttaa, tarvitaan aikaa vieviä menettelyjä, kuten esimerkiksi kiinteistöihin liittyvien vaatimusten luetteloimista, kaupunkisuunnittelua sekä ehtojen määrittelyä rakentamiselle ja maankäytölle, menettelyjä omaisuuden puolueettomalle arvioinnille, kansainvälisten kiinteistömarkkinoiden kiinnostuksen tutkimista, kansainvälisiä tarjouksia, mahdollisia vetoamisia tuomioistuimiin kaikissa menettelyn vaiheissa ja niin edelleen.
In order for the commercial exploitation of Greek real estate to be achieved, a series of time-consuming procedures are required, such as an inventory of titles and claims on the properties, urban planning and determining the terms for construction and use of land, procedures for properties’ objective evaluation, research of the appetite of the international real estate market, international tenders, possible recourse to the courts at all stages of the procedure, etc.
Lisäksi The Economist -lehdessä todettiin seuraavaa (2.7.2011): ”Myöskään suunnitelma yksityistää yrityksiä ja maata yhteensä 50 miljardin euron arvosta ei näytä riittävän, osittain siksi, että ennustetut hinnat ovat liian optimistisia ja osittain siksi, että myynnin järjestäminen noin kymmenen päivän välein ei ole toimiva ratkaisu.
Moreover, The Economist (2 July 2011), states: ‘The planned privatisation of EUR 50 billion-worth of firms and land also looks set to fall short, partly because the forecast prices are over-optimistic and partly because organising a sale every ten days or so is unfeasible.
Teoriassa yksityistämisen laajuus riittää talouden rakenneuudistukseen, mutta pikaisen myynnin vaarana on se, että paras omaisuus päätyy lähipiirille, joka manipuloi sääntelyn omiin tarkoituksiinsa sopivaksi.”
In theory privatisation has the scope to restructure the economy, but a fire sale risks letting the choicest assets fall into the hands of cronies who will manipulate regulation to suit themselves.’
Näin ollen haluan kysyä komissiolta seuraavaa:
The Commission is therefore asked:
Onko yksityistämiselle laadittu toimintasuunnitelma ja onko olemassa hinta-arvioita, joilla voidaan perustella asetetut tavoitteet sen jälkeen, kun edellä kuvatut tarvittavat menettelyt on otettu huomioon?
Has an operational plan of the privatisations been prepared and is there any prices assessment which could justify the objectives that have been set, after the necessary procedures described above have been taken into account?
Onko komissio, Kreikan hallitus tai muu elin suorittanut vaikutustenarvioinnin tämän ohjelman seurauksista Kreikan kiinteistömarkkinoille?
Has the Commission itself, or the Greek Government or any other body, conducted an impact assessment on the consequences of this programme on the Greek real estate market?
Jos taantumassa olevilla kiinteistömarkkinoilla myydään yli 100 miljoonaa neliömetriä maata kahden tai kolmen vuoden aikana (kuten ohjelmassa ennakoidaan), onko olemassa vaara, että markkinat romahtavat, jolloin erityisiä sen enempää kuin yleisiäkään tavoitteita ei saavuteta?
If, in a real estate market which is in recession, sales of more than 100 million square metres of land take place within two to three years (as the programme predicts), what danger is there that the market will collapse and the specific as well as the overall fiscal targets will not be achieved?
Onko komissio tyytyväinen sääntelykehykseen, jolla varmistetaan niiden markkinoiden sujuva toiminta, joihin yksityistäminen vaikuttaa (energia, vesi, postipalvelut, uhkapelit, lentoasemat, satamat jne.) ja siihen, että se estää hallitsemattomien yksityisten monopolien syntymisen, ja jos ei ole, mitä se aikoo tehdä?
Is the Commission satisfied by the regulatory framework that ensures the smooth functioning of the markets which will be influenced by the privatisation (energy, water, postal services, gambling, airports, ports, etc.) to avoid creating uncontrollable private monopolies, and if not, what does it intend to do?
Pidetäänkö näiden tavoitteiden saavuttamista – mikä saatetaan todeta mahdottomaksi siitä riippumatta, haluaako tai kykeneekö Kreikan valtio toteuttamaan ne (kun otetaan huomioon useat tuomioistuimille toimitetut kanteet) – välttämättömänä edellytyksenä Kreikan saamalle jatkuvalle taloudelliselle tuelle ja Kreikan laiminlyönnin estämiselle?
Is the achievement of these objectives — which may prove to be unfeasible, regardless of the will or the ability of the Greek State to fulfil them (in the light of a series of applications to the courts) — considered to be a requisite condition for continued financial support to Greece and the avoidance of a Greek default?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006964/2011
Question for written answer E-006964/2011
Aihe: Tiettyjen kalalajien oletettu saastuminen
Subject: Alleged contamination of some fish species
Tänä viikonloppuna useissa espanjalaisissa tiedotusvälineissä on julkaistu uutisia siitä, että tiettyjen elintarvikkeiden nauttiminen saattaa olla myrkyllistä ja haitallista terveydelle.
Last weekend, various reports were published in different Spanish print media warning of the possible harmful effects on health of consuming certain foods.
Kaikissa uutisissa korostetaan, että ongelmalliset elintarvikkeet eivät ole peräisin yhdeltä ainoalta kalastusalueelta eikä niitä myydä vain Espanjan markkinoilla.
All the reports emphasised that the problem foods come from more than one source and are not exclusive to the Spanish market.
Kun otetaan huomioon, mikä merkitys näillä tiedoilla voi olla koko Euroopan kansanterveyteen, kysyn seuraavaa: 1.
Given the possible significance of this information for public health in Europe as a whole: 1.
Onko komissiolla tietoa kalalajien raskasmetallipitoisuuksia koskevista tutkimuksista, joihin mainituissa lehtiuutisissa viitataan? 2.
Is the Commission familiar with the reports on heavy metals in certain species of fish to which these newspaper articles refer? 2.
Onko komissiolla käytettävissään vastaavia unionin tason tai jäsenvaltioiden tekemiä tutkimuksia, joissa on saatu samanlaisia tuloksia? 3.
Is the Commission aware of any similar studies carried out at European level or by other Member States, with similar findings? 3.
Jos on, ovatko näiden tutkimusten päätelmät samanlaisia kuin tänä viikonloppuna espanjalaisissa tiedotusvälineissä esitetyt pohdinnat? 4.
If so, do their findings coincide with those reported last weekend in the Spanish press? 4.
Onko komissio mainittujen uutisten perusteella pyytänyt virallisesti tietoja tästä asiasta Espanjan hallitukselta? 5.
In light of these reports, has the Commission made any official request to the Spanish Government for information on this matter? 5.
Katsooko komissio, että on tarpeen antaa jonkinlainen yleinen varoitus näiden kalalajien käyttämisestä ravinnoksi?
Does the Commission see a need to issue any sort of general warning about the consumption of these fish products?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006965/2011
Question for written answer E-006965/2011
Aihe: Hiilidioksidipäästöt ja köyhimpien tilanne
Subject: CO 2 emissions and the position of the very poorest countries
Kansainvälisen energiajärjestön (MAE) 30. toukokuuta 2011 välittämien tietojen mukaan hiilidioksidipäästöt olivat vuonna 2010 historian korkeimmat yltäen 30,6 gigatonniin (Gt), pääasiassa fossiilisten polttoaineiden käytön johdosta.
According to a report by the International Energy Agency (IEA) of 30 May 2011, carbon dioxide emissions in 2010 were the highest in history and reached a level of 30.6 gigatonnes (Gt), mainly because of the burning of fossil fuels.
Hiilidioksidipäästöt nousivat viisi prosenttia verrattuna viimeksi vuonna 2008 tehtyyn mittaukseen.
A 5 % increase in CO 2 emissions was noted compared with the last recordings in 2008.
Mikäli nykyinen kasvusuuntaus jatkuu, saatamme vuonna 2011 ylittää 32 gigatonnin päästörajan, minkä kansainvälisen energiajärjestön Skenaario 450:ssä oli ennustettu ylittyvän vuonna 2010 ja jonka piti taata maapallon lämpötilan kohoamisen rajaaminen alle 2 °C:seen.
If the current, growing trend is maintained, in 2011 we will already reach a level of emissions in excess of 32 Gt, which according to the IEA's earlier 450 Scenario was not to be reached until 2020 and was supposed to guarantee to limit the increase in global warming to below 2°C.
Tutkijat ovat yksimielisiä siitä, että lämpötilan kohoaminen 2 °C:eella vaikuttaa tuhoisasti koko ihmiskuntaan, erityisesti Saharan eteläpuolisen Afrikan valtioihin.
Scientists are in agreement that a temperature increase of 2°C would be disastrous for humanity as a whole, and especially for the countries of sub-Saharan Africa.
Ilmastonmuutos saattaa kiihdyttää luonnonkatastrofien esiintymistä, massamuuttoa, konfliktien laajenemista vähenevien varojen vuoksi.
Climate changes can result in a rapid increase in natural disasters, mass migration, and an escalation of conflicts resulting in a scarcity of raw material resources.