natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Työpaikkojen säilyttämiseksi tehtävien ponnistelujen vertauskuva on Alcoa.
The fight for jobs is symbolised by Alcoa.
Yhdysvaltalainen monikansallinen yhtiö vaatii takeita energiakustannuksista ja hallituksen tukea mahdollisiin EU:n määräämiin seuraamuksiin.
The American multinational has asked for energy cost safeguards and government guarantees in the event of EU sanctions.
Yritys on uhannut sulkea Sulcisin tehtaat ja lomauttaa 450 työntekijää, ja tällä hetkellä se odottaa Euroopan komission vastausta.
It has threatened to lay off 450 workers in Sulcis and to close the plants, and is currently awaiting a reply from the European Commission.
Lissabonin sopimuksella tarkistetussa Amsterdamin sopimuksen 158 artiklassa myönnetään taloudellista ja sosiaalista kehitystä vaikeuttavista, pysyvistä rakenteellisista haitoista kärsiville saarialueille, kuten Sardinialle, tilapäistoimia, joilla kohennetaan alueiden taloutta.
Article 158 of the Treaty of Amsterdam, which has been taken over and reinforced by the Treaty of Lisbon, provides for ad hoc measures to be taken in favour of island regions such as Sardinia that suffer from structural disadvantages which, if they are allowed to continue, form an obstacle to economic and social development, with a view to improving economic conditions in such areas.
Sardinia, joka on tähän asti kuulunut tavoite 1 ‑alueisiin (nykyisin lähentymistavoitteen perusteella vuosina 2007–2013 rakennerahastorahoitukseen oikeutetut alueet), ei ole tarvinnut saarialueen erityisaseman tunnustamista saadakseen valtion yritystukia.
Until now, Sardinia, as a region coming under Objective 1 (now the ‘Convergence’ objective under the 2007‑13 Funds), has not needed any specific recognition of its insularity in order to benefit from state aid for companies.
Lähentymistavoitteen ulkopuolella oleva Sardinia voisi saarialueen erikoisasemansa myötä pitää yllä koheesiopolitiikan tärkeät vaikutukset ja jatkaa teollista toimintaa alueellaan.
As it no longer comes under the Convergence objective, recognition of its insularity should enable it to benefit from significant measures, such as support for the continuation of industrial activity on the island, to maintain the effects of cohesion policies.
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä pannakseen täytäntöön saarialueita koskevat Lissabonin sopimuksen säännökset, joiden avulla lievennetään saarialueen asemasta johtuvia haittoja ja kohdellaan saari- ja manneralueita yhdenvertaisesti?
Will the Commission state what measures it intends to take in order to implement the provisions on insularity contained in the Treaty of Lisbon, which will help offset the disadvantages linked to insularity and place island and mainland regions on an equal footing?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1081/10
WRITTEN QUESTION E-1081/10
Aihe: Teollis- ja tekijänoikeuksien noudattaminen digitaalialalla
Subject: Enforcement in the digital sector
Huolimatta teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistamisesta annetun direktiivin 2004/48/EY myönteisistä vaikutuksista tätä koskevat ongelmat jatkuvat edelleen digitaalialalla.
Despite the positive effects of Directive 2004/48/EC concerning the enforcement of intellectual property rights, problems with regard to this persist in the digital sector.
Yksi syy on tällä hetkellä voimassa olevan lainsäädäntökehyksen epäselvyys.
One of the reasons for this situation is the vague legislative framework which exists to date.
Toisaalta on voimassa edellä mainittu direktiivi oikeuksien noudattamisen varmistamisesta, toisaalta myös sähköistä kaupankäyntiä koskeva direktiivi 2000/31/EY ja tietosuojadirektiivit 2002/58/EY sekä 95/46/EY.
On the one hand there is the aforementioned enforcement directive, while on the other hand there are also Directive 2000/31/EC on electronic commerce and Directives 2002/58/EC and 95/46/EC concerning the protection of personal data.
Direktiivit koskevat erilaisia samaan ongelmaan liittyviä aiheita ja etuja, ja tämän seurauksena yhden tai toisen asian korostaminen voi johtaa ristiriitaisiin tuloksiin erityisissä tilanteissa.
These directives focus on various subjects and interests relating to the same problem, as a result of which the emphasis on one objective and then another can lead to ambivalent results in specific situations.
Tällä hetkellä oikeudenkäyntien tulokset riippuvat suurelta osin kyseisen tuomioistuimen valitsemasta painotuksesta, siitä, päättääkö se suojata sähköistä kaupankäyntiä vai oikeuksia.
At present the outcome of legal proceedings is therefore very dependent on the direction that the court chooses to take: whether it wishes to safeguard electronic commerce or enforce rights.
Epäselvä lainsäädäntökehys aiheuttaa digitaalialan eri toimijoiden parissa epävarmuutta ja johtaa toisinaan jopa mielivaltaisiin päätöksiin.
This vague legislative framework causes uncertainties for the various players in the digital sector and in some cases even leads to arbitrary decisions.
Kysyn siis komissiolta, onko se tietoinen tästä ongelmasta.
My question to the Commission therefore is whether it is aware of this problem.
Ovatko useat jäsenvaltiot ottaneet asian esiin?
Has the matter already been raised by a number of Member States?
Tai onko komissio muuta kautta kuullut, että epäselvä lainsäädäntö aiheuttaa epävarmuutta ja tuottaa joissakin tapauksissa ristiriitaisia tuloksia?
Or has the Commission heard through other channels that this vague legislation is causing uncertainty and in some cases producing contradictory results?
Jos on, voiko se esittää esimerkkejä tällaisista tilanteista?
If so, can examples of such situations be given?
Lopuksi, mitä toimia komissio aikoo toteuttaa luodakseen entistä selvemmän oikeudellisen kehyksen, jotta oikeuksien noudattamistoimenpiteet digitaalialalla voidaan määrittää entistä selvemmin ja niitä voidaan parantaa?
And lastly, what action will the Commission take to create a clearer legal framework, so that enforcement measures in the digital sector can be defined more clearly and improved?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1082/10
WRITTEN QUESTION E-1082/10
Euroopan komissio julkaisi maaliskuussa 2009 tarjouspyynnön uusien yhdistettyjen varoitusten (teksti ja kuva) kehittämisestä ja testaamisesta tupakkatuotteiden nykyisten varoitusten päivittämiseksi http://ec.europa.eu/health/ph_programme/howtoapply/call_334999_2008.htm .
In March 2009 the European Commission published a call for tender to develop and test a new set of combined warnings (text and picture) to refresh the current warnings on tobacco products http://ec.europa.eu/health/ph_programme/howtoapply/call_334999_2008.htm .
Saadut tarjoukset eivät ilmeisesti vastanneet tarjouspyynnön vaatimuksia ja 19. joulukuuta 2009 julkaistiin ilmoitus sopimuksen tekemättä jättämisestä.
It appears that the offers received did not meet the tender criteria, and a non-award notice was subsequently issued on 19 December 2009.
Nyt on kulunut lähes vuosi siitä, kun sidosryhmiä kuultiin mahdollisista uusista varoituksista.
It is now almost a year since stakeholders were consulted about potential new warnings.
Edistymisen puute on hyvin huolestuttavaa, koska se uhkaa nykyisten varoitusten tehokkuutta.
The lack of progress is of grave concern since it threatens to undermine the effectiveness of current warnings.
Jotta nämä huolenaiheet voidaan käsitellä:
To address these concerns:
Voiko komissio antaa selkeän aikataulun ja ilmoittaa, mihin toimenpiteisiin se ryhtyy löytääkseen toimivaltaisen elimen tarvittavaan testaustyöhön?
Could the Commission give a clear timetable and indicate what steps it is taking to identify competent agencies to carry out the necessary testing work?
Voiko komissio vahvistaa, että testattaviksi tulevat sääntelykomitean vuonna 2009 hyväksymät alustavat varoitukset?
Could the Commission confirm that it is the list of provisional warnings approved by the Regulatory Committee in 2009 that will be tested?
Voiko komissio myös vahvistaa, että uusien viestien alustava luettelo sisältää viestin, joka liittyy tupakoinnin ja sokeuden väliseen yhteyteen?
Could the Commission also confirm that the provisional list of new messages contains a message about the link between smoking and blindness?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1084/10
WRITTEN QUESTION E-1084/10
Aihe: Hylätty lapsuus Romaniassa
Subject: Abandoned children in Romania
Tämän järjettömän lain seuraus on se, että vuoden 2004 puolivälistä lähtien ulkomaalaisperheet eivät ole voineet adoptoida ainoatakaan romanialaisorpoa samalla, kun maan sisäiset adoptiot ovat miltei olemattomat.
The consequence of this insane law is that since mid‑2004 no Romanian orphans have been able to be adopted by families overseas, while internal adoptions are virtually non-existent.
Tämän vuoksi 86 000 orpoa elää orpokodeissa tai sijoitusperheissä (niin kutsutut sijaisvanhemmat), jotka kasvattavat heidät saadakseen valtion tukea.
As a result, 86 000 orphans live in orphanages or with foster families (so-called mother's assistants), who raise them in order to receive state benefits.
Kun lapset täyttävät 18 vuotta, heidät häädetään lasten suojelupalvelujärjestelmästä, ja miltei aina he ajautuvat mikrorikollisuuden ja prostituution jonon jatkeeksi.
At the age of 18 the children are expelled from the child protection system, ending up nearly always, unfortunately, in the grip of petty crime and prostitution.
Vuonna 2006 408 Euroopan parlamentin jäsentä allekirjoitti ilmoituksen (nro 23/2006), jossa he vaativat noin 1 000 adoptiotapauksen käsittelyn vapauttamista.
In 2006, 408 MEPs signed a declaration (No 23/2006) asking for around 1 000 adoption files, which had been brutally closed by Romania in 2004, to be reopened.
Lokakuun 16. päivänä Romanian adoptioviraston johtaja Bogdan Panait lähetti hallitukselle muistion, jossa hän korosti tarvetta aloittaa laajamittaisesti kansainväliset adoptiot.
On 16 October 2009 the head of the Romanian adoptions office, Bogdan Panait, sent the government a memorandum expressing the need for international adoptions to be opened up.
Viime vuoden marraskuun 30. päivänä Strasbourgissa avattiin Euroopan komission ja neuvoston järjestämä kansainvälinen konferenssi, jonka teemana oli ”Adoptiomenettelyjen muutokset Euroopassa: lapsen parhaan edun turvaaminen”.
An international conference opened in Strasbourg on 30 November 2009, organised by the Commission and the Council of Europe, concerning the topic ‘Challenges in adoption procedures in Europe: ensuring the best interests of the child’.
Jälleen kerran Romanian orpojen tragedia on noussut esiin.
And yet again, the tragedy of Romanian orphans emerged.
Kun otetaan huomioon tämä surullinen tilanne, voiko komissio täsmentää seuraavat asiat: 1.
In view of this unfortunate situation, can the Commission say: 1.
Katsooko komissio, että ilman Euroopan unionin puuttumista tilanteeseen nämä lapset ovat tuomittuja elämään ilman perhettä? 2.
whether it does not consider that without any action on the part of the European Union those children will be condemned to a life without a family; 2.
Pitääkö komissio tarpeellisena jäsenvaltion hallitukselle esitettävää aloitetta, jotta kansainväliset adoptiot käynnistettäisiin välittömästi, varmistamalla tietenkin samalla kaikin tavoin, että asiassa noudatetaan adoptioon liittyviä ehtoja ja menettelyjä romanialaislasten ”korkeimpien etujen mukaisesti”? 3.
whether it does not consider it necessary to take the initiative in respect of the government of a Member State, with a view to immediately reopening international adoptions, clearly with all the necessary safeguards regarding adoption conditions and procedures, in the ‘supreme interest’ of Romanian children; 3.
Katsooko se, että oikea ratkaisu 86 000 romanialaislapsen tragedian selvittämiseksi on Bukarestissa sijaitsevan adoptioviraston johtaja Panaitin esittämä ehdotus? 4.
whether it does not think that the right solution for resolving the dramatic situation of the 86 000 Romanian children is that proposed by the head of the Bucharest adoptions office himself, Mr Panait; 4.
Mihin toimiin se aikoo ryhtyä vauhdittaakseen ongelman ratkaisua?
what steps it intends to take to resolve this problem?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1085/10
WRITTEN QUESTION E-1085/10
Aihe: FLEX-järjestely Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-maat) tukemiseksi talouskriisin seurauksissa
Subject: Use of the V-Flex instrument to tackle the effects of the economic crisis in the ACP countries
Vuoden 2009 jälkipuoliskolla Euroopan komissio laati haavoittuvia AKT-maita koskevan FLEX‑järjestelyn (Vulnerability Flexibility Instrument) auttaakseen maita selviytymään talouskriisistä.
In the second half of 2009 the Commission established the so-called Vulnerability Flexibility Instrument (V-Flex Instrument) to help ACP countries deal with the economic crisis.
Aikooko komissio tarkentaa uuden järjestelyn tavoitteita ja käytännön seikkoja?
Can the Commission specify the aim and the practical details of this new instrument?
Onko lähitulevaisuudessa suunnitteilla lisäksi muita talouden tukikeinoja?
Is any further economic aid planned for the near future?
Jos on, toteutetaanko tukikeinot yleisellä tai alakohtaisella talousarviotuella vai jotenkin muuten?
If so, will that aid be implemented through general or sectoral budget support, or how else?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1086/10
WRITTEN QUESTION E-1086/10
Aihe: Toimivaltuuksien jako komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon välillä
Subject: Sharing of competences between the Commission and the European External Action Service
Kun otetaan huomioon läheiset suhteet ACP-valtioiden kanssa, aikooko komissio antaa lisätietoja toimivaltuuksien jakamisesta komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon välillä?
With regard to the close relationship with ACP countries, can the Commission provide further information on how competences are shared between the Commission itself and the European External Action Service?
Kuka huolehtii ACP-valtioita koskevan ohjelman yksittäisistä vaiheista?
More specifically, who will deal with individual programming phases for ACP countries?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1087/10
WRITTEN QUESTION E-1087/10
Aihe: Epäoikeudenmukainen kilpailu Brysselin ja Charleroin lentoasemien välillä
Subject: Unfair competition between Brussels and Charleroi airports
Charleroin lentoasema on yksi koko Euroopan nopeimmin kasvavista lentoasemista.
Charleroi airport is one of the fastest growing airports in the whole of Europe.
Vuonna 2009 Charleroin matkustajamäärä oli 3 937 187, ja kasvua oli peräti 33 prosenttia.
In 2009 Charleroi received 3 937 187 passengers, a rise of no less than 33 %.
Huomattava kiitos tästä kasvusta kuuluu irlantilaiselle Ryanair-lentoyhtiölle.
This growth is to a significant extent thanks to the Irish airline Ryanair.
Vuonna 2009 Charleroista avattiin 23 uutta reittiä ja vuodeksi 2010 on ilmoitettu 14 uudesta kohteesta.
In 2009 23 new routes were opened from Charleroi and 14 additional destinations have been announced for 2010.
Charleroita ei siksi voida enää verrata toisiin alueellisiin lentoasemiin (Antwerpen, Oostende tai Liège) ja se on Zaventemin lentoaseman suora kilpailija.
Charleroi can therefore no longer be compared with other regional airports (Antwerp, Ostend or Liège) and it is in direct competition with Zaventem airport.
Valtiontuen ansiosta Charleroi on kuitenkin vapautettu monista kustannuksista, mikä näyttää vaikuttavan kilpailuun.
However, thanks to state aid, Charleroi is exempt from numerous costs, which appears to be affecting competition.
Toisin kuin Zaventemin lentoaseman Belgian alueellisten lentoasemien ei tarvitse maksaa lennonjohtopalveluista.
In contrast to Zaventem airport, regional airports in Belgium do not have to pay for air traffic control services.
Belgocontrol vastaa näistä kustannuksista, joiden on arvioitu olevan 21 miljoonaa euroa vuodessa.
Belgocontrol assumes these costs, which are estimated at EUR 21 million a year.
Belgian hallitus ei ole tähän päivään mennessä selventänyt tarkasti, miten nämä 21 miljoonaa euroa jakautuvat, mutta on arveltu, että Charleroin osalla on suurin osa (80 prosenttia).
The Belgian Government has to date not made clear the precise way in which these EUR 21 million are allocated, but Charleroi is thought to account for the majority (80 %).
Onko tämä yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan (SES) liittyvässä EU:n lainsäädännössä asetettujen puolueettomuusvaatimusten mukaista?
Is this in accordance with the objective criteria laid down in European legislation relating to the SES (Single European Sky)?
Jos se ei ole niiden mukaista, mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä ja mihin päivämäärään mennessä?
If not, what steps does the Commission intend to take and by what date?
Toisin kuin niiden, jotka käyttävät Zaventemin lentoasemaa, Charleroin lentoasemaa käyttävien ei tarvitse maksaa pelastus- ja palopalveluista.
In contrast to those using Zaventem airport, those using Charleroi do not have to pay for rescue and fire services.
Onko se EU:n lainsäädännön mukaista?
Is this in accordance with European legislation?
Jos se ei ole sen mukaista, mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä ja mihin päivämäärään mennessä?
If not, what steps does the Commission intend to take and by what date?
Toisin kuin niiden, jotka käyttävät Zaventemin lentoasemaa, Charleroin lentoasemaa käyttävien ei tarvitse maksaa turvallisuuskustannuksista.
In contrast to those using Zaventem airport, those using Charleroi do not have to pay for safety costs.
Muiden kuin belgialaisten lentoyhtiöiden henkilöstön, kuten Ryanairin, jonka henkilöstö sijaitsee Belgiassa mutta joiden sopimus on Irlannin lainsäädännön mukainen, palkkaero Zaventemissa toimivien belgialaisten lentoyhtiöiden henkilöstöön verrattuna on yli 60 prosenttia.
The staff of non‑Belgian airlines such as Ryanair who are based in Belgium but are under Irish contract have a salary difference of more than 60 % compared with Belgian airlines in Zaventem.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1088/10
WRITTEN QUESTION E-1088/10
Aihe: Meriliikenne Vigon lahdella (Galicia, Espanja)
Subject: Maritime transport in Vigo bay (Galicia, Spain)
Komission Galician aluehallitukselle antaman vastauksen mukaan rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista 23. lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1370/2007 EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1 joitakin säännöksiä sovelletaan paikallisliikenneverkkoon yhdistettyyn kansalliseen meriliikenteeseen, ja näiden säännösten perusteella julkisia palveluja voidaan tarjota ainoastaan, jos voidaan osoittaa, että markkinat ovat riittämättömät ja että kyseessä on paikallisliikenneverkkoon yhdistetty matkustajakuljetuspalvelu.
The Commission has stated in its answer to a question by the Galician regional government (the Xunta) that Regulation (EC) No 1370/2007 OJ L 315, 3.12.2007, p.
Palveluja voidaan tarjota ainoastaan täydentämään meriteitse tapahtuvia kaupunki- ja esikaupunkiliikennepalveluja.
1. of the European Parliament and the Council of 23 October 2007 on public passenger transport services by rail and by road, applies as far as some of its provisions are concerned to national maritime transport that is integrated into a local transport network, permitting a public service to be offered only where there is proof that the market is insufficient to meet needs, the service is integrated into a local transport network and it concerns passenger transport, in which case an exclusive service may be offered, by way of compensation, consisting of national maritime transport of an urban and suburban nature.
Tällainen tilanne on Galiciassa sijaitsevalla Vigon lahdella, joka on osa paikallisliikenneverkkoa, jossa matkustajaliikenne liittyy pääasiassa työmatkoihin.
This is the case of Vigo bay in Galicia, which forms part of a local transport network mainly consisting of passenger transport taking people to and from work.
Komissio piti tämän vuoksi mahdollisena, että Vigon lahden liikenne katsottaisiin julkiseksi palveluksi.
The Commission has, therefore, opened the door to transport in Vigo bay being considered a public service.
Toistaiseksi Galician aluehallitus on hylännyt tämän palvelun, jättänyt tukematta kuluttajille suunnattua liikennettä ja laiminlyönyt alan sääntelyn.
With the entry into force of the abovementioned legislation, the Xunta should have fulfilled its obligations and launched a call for tenders under the regulation for the provision of a public maritime transport service.
Onko Euroopan komissio tietoinen liikenteen nykyisestä tilanteesta Vigon lahdella?
Is the Commission aware of the state of affairs concerning transport in Vigo bay?
Voiko komissio ilmoittaa, onko Galician aluehallitus toimillaan edistänyt uuden yhteisön säännöstön mukaisen sääntelykehyksen laatimista, saavuttanut siinä joitakin edistysaskelia tai esitellyt tällaisen kehyksen?
Does it know whether the Xunta has taken any steps to promote and present or made any other progress on a new legislative framework in line with Community law?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1089/10
WRITTEN QUESTION E-1089/10
Aihe: Yhdysvaltojen presidentin vetäytyminen sitoumuksestaan sulkea Guantánamon vankila
Subject: Failure of US President to honour his commitment to close Guantánamo Bay
Sen jälkeen, kun Euroopan parlamentti oli monta kertaa tuominnut Guantánamon keskitysleirin, se hyväksyi 3. helmikuuta 2009 päätöslauselman, jossa se ”pitää erittäin myönteisenä Yhdysvaltojen presidentti Barack Obaman päätöstä sulkea Guantánamon pidätyskeskus” ( P6_TA(2009)0045 ).
On 3 February 2009 the European Parliament, after one again condemning Guantánamo Bay concentration camp, adopted a resolution in which it ‘strongly welcomes the decision by US President Barack Obama to close the detention facility at Guantánamo Bay’, P6_TA(2009)0045 .
Sen jälkeen, kun presidentti Obama oli tehnyt sitoumuksen sulkea Guantánamon pidätyskeskus, saimme kuitenkin kuulla marraskuun puolivälissä, että loppujen lopuksi keskuksen toiminta jatkuu edelleen normaalisti.
However, despite Barack Obama's commitment that he would close down the Guantánamo Bay detention facility, it transpired in mid‑November that it would, after all, continue operating normally.
Mikä on neuvoston kanta siitä, että Yhdysvaltojen presidentti päätti perua sitoumuksensa sulkea Guantánamon vankityrmät?
How does the Council view the fact that US President Barack Obama has reneged on his promise to close Guantánamo Bay prison?
Mihin toimiin se aikoo ryhtyä edistääkseen kyseisen vankilan sulkemista?
What actions does it intend to take to help close the prison?
(19. toukokuuta 2010)
(19 May 2010)
Neuvostolla ei ole tietoa siitä, että presidentti Obama olisi ilmoittanut vetäytyvänsä sitoumuksestaan sulkea Guantánamon pidätyskeskus.
The Council is not aware of any statement by President Obama that he has given up on his commitment to close the Guantanamo Bay detention facility.
Presidentti Obama totesi 5.1.2010 Valkoisessa talossa seuraavaa:
In the White House on 5 January President Obama said:
Se oli itse asiassa nimenomainen syy al-Qaidan leviämiselle Arabian niemimaalle.
In fact, that was an explicit rationale for the formation of al Qaeda in the Arabian Peninsula.
Ja kuten olen aina sanonut, suljemme pidätyskeskuksen tavalla, joka takaa Amerikan kansalaisten turvallisuuden.”
And, as I've always said, we will do so — we will close the prison in a manner that keeps the American people safe and secure.’
Lisäksi Yhdysvaltojen ulkoasiainministeri Hillary Clinton totesi Yhdysvaltojen ja islamilaisen maailman foorumissa Dohassa 14.2.2010 seuraavaa:
In addition, US Secretary of State Clinton said at the US-Islamic World Forum in Doha on 14 February 2010 that:
”Yksi presidentti Obaman ensimmäisistä toimista presidenttinä oli määrätä Guantánamon pidätyskeskus suljettavaksi, sillä se edusti väärää tapaa tehdä Amerikasta turvallisempi.
‘In one of his first acts as President, President Obama directed that the detention facility at Guantanamo be closed, recognising that Guantanamo had become a symbol of the wrong way to make America more secure.
Toivoimme, että tämä työ saataisiin päätökseen vuoden kuluessa.
Now, we had hoped that this task would be completed within a year.
Ja se tapahtuu vastuullisella tavalla oikeuden perusnormeja noudattaen.
And we will close it in a way that is both responsible and consistent with basic standards of justice.