natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Katsooko neuvosto, että hallintoneuvosto kykenee nykyisessä kokoonpanossaan varmistamaan tyydyttävästi puolueettoman ja tieteellisen tutkimustyön ja tiedottamaan puolueettomasti muukalaisvihasta, rasismista ja antisemitismistä?
Does the Management Board's current composition sufficiently guarantee independent, academically sound research and objective reporting on xenophobia, racism and anti-Semitism?
Neuvosto panee merkille arvoisan parlamentin jäsenen antamat tiedot.
The Council takes note of the information provided by the Honourable Parliamentarian.
Arvoisa parlamentinjäsen on epäilemättä tietoinen, että komissio on aloittanut julkisen kuulemismenettelyn ja järjesti 25. tammikuuta 2005 julkisen kuulemistilaisuuden sen vuoksi, että Eurooppa-neuvosto teki joulukuussa 2003 päätöksen nykyisen Euroopan rasisimin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen toimeksiannon laajentamisesta, jotta se toimisi ihmisoikeusvirastona.
The Honourable Member will no doubt be aware that, further to the decision of the European Council in December 2003 to extend the mandate of the existing European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia to become a Human Rights Agency, the Commission has launched a public consultation process and held a public hearing on 25 January 2005.
Koska komissio aikoo esittää vuonna 2005 ehdotuksen nykyisen, vuonna 1997 annetun neuvoston asetuksen muuttamisesta, kysymyksen esittäjä voisi kenties osoittaa kysymyksensä ensi kädessä komissiolle.
As the Commission intends to present a proposal in 2005 to amend the existing 1997 Council Regulation, the Honourable Parliamentarian may wish to address his concerns, in the first instance, to the Commission.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2105/04
WRITTEN QUESTION E-2105/04
Aihe: EU:n ja Venäjän 27. huhtikuuta 2004 antaman yhteisen julistuksen vähemmistöä koskeva kohta
Subject: Section concerning minorities in the EU-Russia Joint Statement of 27 April 2004
Lehtitietojen (muun muassa European Voice, 29. heinäkuuta–1. syyskuuta 2004) mukaan Latviassa on noussut suuri kohu koulu-uudistuksista.
According to press reports (e.g. in the European Voice, 29 July - 1 September 2004), Latvia is in turmoil because of the education reforms there.
Kyseisiin muutoksiin sisältyy se, että jatkossa niin kutsutuissa vähemmistökouluissa 60 prosenttia kursseista pidetään latvian kielellä (tai englannin tai ranskan kaltaisella vieraalla kielellä) ja 40 prosenttia vähemmistökielellä.
Under the reforms, 60% of subjects at ‘minority schools’ will in future be taught in Latvian (or in a foreign language such as English or French) and 40% in a minority language.
Tämä kohu ei ole uusi ilmiö.
This controversy is not new.
Jo tammi-/helmikuussa 2004 Latvian parlamentin hyväksyttyä asiaan liittyvät lainsäädännölliset muutokset järjestettiin valtavia mielenosoituksia (RFE/RL Newsline -uutispalvelu, 6. helmikuuta 2004).
As soon as the relevant amendments to legislation were adopted by the Latvian Parliament in January/February 2004, mass protests were organised (RFE/RL Newsline, 6 February 2004).
Latvialaisia koulunjohtajia lienee uhattu fyysisellä väkivallalla (RFE/RL Newsline, 27. huhtikuuta 2004).
Latvian head teachers have been threatened with physical violence (RFE/RL Newsline, 27 April 2004).
Koulu-uudistus on kuitenkin hyvin oikeudenmukainen ja sillä pyritään edistämään suuren venäjänkielisen väestönosan kotoutumista.
Yet the reforms are eminently reasonable and are intended to integrate the enormous Russian-speaking population.
Esimerkiksi Etyjin vähemmistövaltuutettu Rolf Ekeus katsoi 2. joulukuuta 2003 pitävänsä koulu-uudistusta välttämättömänä (RFE/RL Newsline, 19. joulukuuta 2003).
Mr Rolf Ekeus, the OSCE's High Commissioner on National Minorities, for example, said on 2 December 2003 that he considered the education reforms essential (RFE/RL Newsline, 19 December 2003).
Latvian opetusministeri Karlis Sadurskisin mukaan koulu-uudistuksen vastaista kampanjointia rahoitetaan Moskovasta (RFE/RL Newsline, 26. helmikuuta 2004).
According to Mr Karlis Sadurskis, Latvia's Minister of Education, the campaign against the education reforms is being financed ‘from Moscow’ (RFE/RL Newsline, 26 February 2004).
Venäjän duuma hyväksyi 11. helmikuuta 2004 päätöslauselman, jossa vaadittiin taloudellisia ”ja muita” sanktioita Latviaa vastaan koulu-uudistuksen johdosta (RFE/RL Newsline, 12. helmikuuta 2004).
On 11 February 2004, the Russian Duma adopted a resolution calling for economic and ‘other sanctions’ against Latvia because of the education reforms ((RFE/RL Newsline, 12 February 2004).
Kohdassa todetaan EU:n ja Venäjän pitävän EU:n jäsenyyttä ihmisoikeuksien ja vähemmistöön kuuluvien henkilöiden suojelemisen vankkana takuuna.
The section states that the EU and Russia regard EU membership as a firm guarantee for the protection of human rights and the protection of persons belonging to minorities.
Venäjän neuvottelijat esittelivät kyseisen kohdan ”voittona”.
The Russian negotiators presented this section as a ‘victory’.
Viron entinen ulkoministeri ja Euroopan parlamentin nykyinen jäsen Toomas Hendrik Ilves arvosteli kohtaa kovin sanoin.
The former Foreign Minister of Estonia, now a Member of the European Parliament, Toomas Hendrik Ilves, strongly criticised the section.
Viron Pro Patria -liiton Tunne Kelam on verrannut sitä entisajan Molotov–Ribbentrop -sopimukseen (RFE/RL Newsline, 26. huhtikuuta 2004).
Tunne Kelam of Estonia's Pro Patria Union compared it with the former Molotov-Ribbentrop Pact (RFE/RL Newsline, 26 April 2004).
Mikä on ”vähemmistökohdan” merkitys?
What is the significance of the section on minorities?
Antaako se EU:lle ja Venäjälle perusteen valvoa yhteisesti Viron ja Latvian kouluopetusta, kielipolitiikkaa ja kansalaisuuden myöntämistä koskevaa politiikkaa?
Does it constitute a basis for joint monitoring by the EU and Russia of the policies pursued by Estonia and Latvia on education, languages and naturalisation?
Yhtyykö neuvosto Rolf Ekeuksen näkemykseen?
Does the Council agree with the view expressed by Mr Rolf Ekeus?
Tarkoitetussa yhteisen julkilausuman kohdassa Venäjä hyväksyy sen, että EU:n jäsenyys on ihmisoikeuksien ja vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden suojelun vahva tae.
In the section of the Joint Statement referred to, the Russian Federation accepts the fact that EU membership is a firm guarantee for the protection of human rights and the protection of persons belonging to minorities.
Se merkitsee molemminpuolista sitoutumista, jossa myös Venäjä sitoutuu varmistamaan ihmisoikeuksien ja vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden suojelun Venäjällä.
It represents a mutual commitment, in which also the Russian Federation commits itself to ensure the protection of human rights and the protection of persons belonging to minorities in Russia.
Lausumassa ei nimenomaisesti mainita mitään vähemmistöä Euroopan unionissa tai Venäjällä, eikä sille pitäisi tältä osin antaa mitään erityismerkitystä.
The statement does not specifically mention any minority either in the European Union or in Russia, and should not be given any specific meaning in this regard.
Neuvoston näkemys erityisesti Latviasta ja Virosta on se, että molemmat maat täyttävät EU-jäsenyyden edellytyksenä olevat Kööpenhaminan arviointiperusteet ja niiden on kunnioitettava asiaankuuluvia ihmisoikeuksia ja perusvapauksia.
The view of the Council on the specific matter of Latvia and Estonia is that both countries have fulfilled the Copenhagen criteria for EU membership and have to respect the relevant human rights and fundamental freedoms.
Yhteinen julkilausuma ei muodosta näiden maiden osalta minkäänlaista perustetta EU:n toteuttamalle seurannalle, puhumattakaan yhteisestä seurannasta Venäjän kanssa.
In no way does the Joint Statement create a basis for any EU monitoring of these two countries, let alone any joint monitoring with Russia.
Kyseessä olevat uudistukset kuuluvat asianomaisten maiden yksinomaiseen toimivaltaan.
The reforms fall under the exclusive competence of the two countries concerned.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2106/04
WRITTEN QUESTION E-2106/04
Aihe: Etelä-Afrikan painostaminen taloudellisesti ja poliittisesti Zimbabwen vastaisen pakotepolitiikan yhteydessä
Subject: Economic and political pressure on South Africa in connection with the policy of sanctions against Zimbabwe
Neuvosto hyväksyi helmikuussa 2004 yhteisen Zimbabwea koskevan strategiansa.
In February 2004, the Council adopted a Common Strategy towards Zimbabwe.
Kuten Euroopan parlamentti kuitenkin jo on todennut ei unionin politiikka juuri ole tehonnut ja lisäksi se kärsii johdonmukaisuuden puutteesta (katso muun muassa 13. toukokuuta 2003 annettu päätöslauselma, Euroopan unionin tiedote 5-2003, kohta 1.6.108).
However, as the European Parliament has already observed, the EU's policy is not being very effective, and is also lacking in coherence (e.g. Resolution of 13 May 2003, EU Bulletin 5-2003, 1.6.108).
On korkea aika siirtyä aivan toisenlaiseen politiikkaan.
It is high time to adopt a completely different policy.
Afrikan maiden on tunnustettava väriä tässä kysymyksessä.
African countries must take sides on this issue.
Esimerkiksi Nigerian presidentti Olusegun Obasanjo kirjoitti vuonna 2003 Australian pääministeri John Howardille, että paljon puhuttu maareformi ”toimi normaalisti” ja että tilanne oli yleisesti ottaen parantunut (BBC:n uutiset 13. helmikuuta 2003).
In 2003, for example, President Olusegun Obasanjo of Nigeria wrote to Australia's Prime Minister John Howard that the notorious land reform programme was functioning ‘normally’ and that in general the situation had improved (BBC News, 13 February 2003).
Samaan aikaan kuitenkin tärkeitä oppositiojohtajia pidätettiin ja jopa elintarvikeapu politisoitiin.
However, during the same period major opposition leaders were arrested and food aid was even politicised.
Ainoastaan Zanu-puolueen jäsenet pääsivät ruoka-avusta osallisiksi (BBC:n uutiset, 10. helmikuuta 2003).
Only members of the ZANU party received food aid (BBC News, 10 February 2003).
Euroopan parlamentti vaatii oikeutetusti, että taloudellisen, rahoituksellisen ja teknisen avun antamista AKT-maille voidaan jatkaa vain sillä edellytyksellä, että kyseiset maat pyrkivät edistämään hyvää hallintotapaa, demokratiaa ja oikeusvaltion periaatetta muun muassa osallistumalla yhteisiin toimiin esimerkiksi Mugaben hallitusta vastaan (22. huhtikuuta 2004 annetun päätöslauselman P5_TA(2004)0376 40 kohta).
The European Parliament rightly states that economic, financial or technical aid to the ACP countries can continue only if these countries make an effort in the field of democracy, the rule of law and good governance, inter alia by participating in a joint campaign against, inter alia, the Mugabe regime (Paragraph 40 of Resolution P5_TA(2004)0376, 22 April 2004).
Ainakin Zimbabwen naapurivaltiot, suuri Etelä-Afrikka etunenässä, ovat jo aivan liian kauan auttaneet Mugabea pysymään vallassa.
Zimbabwe's neighbours, in particular, with the heavyweight South Africa leading the way, have protected Mugabe for far too long.
Monet asiantuntijat ovat sitä mieltä, että Etelä-Afrikka on luisumassa yksipuoluevaltioksi ja viittaavat yhteneväisyyksiin Zimbabwen kanssa (De Tijd -lehti, 14. huhtikuuta 2004).
Many experts say that South Africa is degenerating into a one-party state and draw parallels with Zimbabwe (De Tijd, 14 April 2004).
Thabo Mbekin vannoessa 27. huhtikuuta 2004 virkavalaansa aloittaessaan toista virkakauttaan Etelä-Afrikan presidenttinä oli Mugabe näkyvästi paikalla.
On 27 April 2004, when Thabo Mbeki was sworn in for his second term as President of South Africa, Mugabe was prominent among the guests.
Mikä on neuvoston kanta Euroopan parlamentin näkemykseen?
What is the Council's view of the European Parliament's position?
Eikö neuvosto katso, että muun muassa Etelä-Afrikan ihmisoikeuspolitiikka on hyvin puutteellinen?
Is not South Africa, among other countries, seriously deficient in the field of human rights policy?
Eikö AKT-sopimuksen ihmisoikeuslausekkeen noudattaminen edellytä muun muassa Etelä-Afrikalta aktiivista osallistumista toisenlaiseen pakotepolitiikkaan Mugabea vastaan?
Does not compliance with the human rights clause in the ACP Agreement require active participation by South Africa, among others, in a different sanctions policy against Mugabe?
Puheenjohtajavaltio antoi 27. huhtikuuta 2004 Euroopan unionin puolesta julkilausuman Etelä-Afrikassa kymmenen vuotta vallinneesta demokratiasta.
On 27 April 2004 the Presidency, on behalf of the European Union, issued a declaration on 10 years of democracy in South Africa.
Julkilausumassa EU arvostaa Etelä-Afrikan merkittäviä saavutuksia sen pyrkimyksissä luoda vahva ja toimiva demokratia apartheidin jälkeen.
In that declaration the EU recognised South Africa's remarkable achievement in establishing a strong and functioning democracy in a post-apartheid context.
Lisäksi siinä mainitaan, että Etelä-Afrikka on omaksunut aktiivisen roolin kansainvälisellä tasolla, erityisesti Afrikan mantereella, jossa se on jatkuvasti edistänyt levottomien alueiden rauhanpyrkimyksiä ja tukenut talouden elvyttämistä.
It furthermore mentions the active role taken by South Africa on the international stage, especially within the African continent, in its continued efforts to bring peace to troubled regions and in supporting the economic revitalisation of the continent.
Neuvosto muistuttaa arvoisaa kysyjää siitä, että EU on hyväksynyt Zimbabween kohdistuvia rajoittavia toimenpiteitä EY – AKT -sopimuksen puitteissa ja sen ulkopuolella.
The Council would remind the Honourable Member that the EU has adopted restrictive measures vis-à-vis Zimbabwe, falling both within and outside the EC-ACP Agreement.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2110/04
WRITTEN QUESTION E-2110/04
Aihe: Moottoriajoneuvoalaa koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen täytäntöönpano
Subject: Implementation of the motor vehicle block exemption regulation
Onko komissio tietoinen, että Saksan autovalmistajat (Fordia lukuun ottamatta) ovat julkisuudelta ja kuluttajilta lähes huomaamatta lyhentäneet autojensa takuuajan kahdesta vuodesta kuuteen kuukauteen?
Is the Commission aware that, virtually unnoticed by the public and to the consumers affected, German car manufacturers (except Ford) have reduced the warranty period on their models from two years to six months?
Miten komissio suhtautuu siihen, että Saksassa asuvat asiakkaat saavat vain kuuden kuukauden takuun, mutta ulkomailla asuvat saksalaiset tai EU-maissa toimivilta maahantuojilta ajoneuvon hankkineet asiakkaat saavat tavanomaisen kahden vuoden (Yhdysvalloissa jopa neljän vuoden) tehdastakuun?
How does the Commission view the fact that, after six months, customers in Germany are entitled only to a guarantee from an individual dealership or after‑sales service establishment, whereas German customers who purchase a vehicle abroad or through an EU importer are covered by the standard manufacturer’s two-year warranty (in the USA, it even runs for four years)?
Mihin toimiin komissio ryhtyy estääkseen Saksassa asuvien autonostajien oikeudellisesti epäedullisen kohtelun?
What is the Commission doing to prevent car purchasers in Germany from being put at a disadvantage under the law?
Pitääkö komissio tätä esteenä vapaalle ajoneuvokaupalle sisämarkkinoilla?
Does the Commission view this as an obstacle to freedom of trade in motor vehicles in the internal market?
BMW ainoana ajoneuvokonsernina kieltää myyntiehdoissaan asiakkailtaan uuden auton myynnin ennen kuin ajoneuvon vastaanottamisesta on kulunut neljä kuukautta.
BMW, the only car manufacturer to do so, prohibits its customers from selling on new cars within four months of delivery, a restriction laid down in a clause in the terms of sale.
Pitääkö komissio tällaista ehtoa sallittuna?
Does the Commission consider this clause acceptable?
Onko uuden ryhmäpoikkeusasetuksen valossa kyse uudesta keinosta estää tavaroiden vapaata liikkumista?
On the basis of the new motor vehicle block exemption regulation, does this constitute yet another obstacle to the free movement of goods?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2111/04
WRITTEN QUESTION E-2111/04
esittäjä(t): Marie-Line Reynaud (PSE)
by Marie-Line Reynaud (PSE)
Aihe: Ranskan kielen käyttö yhteisön toimielimissä
Subject: Use of French in the Community institutions
Haluan tänä Ranskan vapauttamisen juhlavuonna muistaa maamme vapauttajia ja samalla ilmaista kasvavan huoleni siitä, että mitä suurimmassa määrin diplomatian kielenä pidetty ranskan kieli on hitaasti ja salamyhkäisesti häviämässä yhteisön toimielimistä.
And while I wish to thank our liberators in this year of commemoration, I would also like to take the opportunity to voice my growing concern at the slow, insidious disappearance from the Community institutions of the French language – the language of diplomacy par excellence.
Kyse ei ole ainoastaan monimuotoisesta kulttuurista ja vivahteiden kirjosta, vaan myös historiallisesta perinnöstä, sillä vuoden 1789 ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistus annettiin ranskaksi, kuten myös Jean Monnet'n ja Robert Schumanin toivomaa Euroopan yhteisön perustamista koskeva julistus.
The French language embodies not only the diversity of a culture and a wealth of nuance, but also a historical heritage, with the Declaration of the Rights of Man and of the Citizen of 1789 and the declaration by Jean Monnet and Robert Schuman that was the first step towards a united Europe.
Tästä huolimatta hallinnossa siirrytään hiljalleen, melkeinpä huomaamatta kohti päivittäistä yksikielisyyttä.
And yet the administration is quietly, almost imperceptibly, drifting towards the use of a single language in its daily work.
Mitä komissio aikoo tehdä, jotta ranskan kielen käyttöä yhteisön toimielimissä vahvistettaisiin ja jotta sitä todellakin kunnioitettaisiin ja käytettäisiin päivittäin?
What does the Commission intend to do to ensure that the status of the French language in the Community institutions is reaffirmed and genuinely respected, and that French is actually used in the day‑to-day life of the institutions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2112/04
WRITTEN QUESTION E-2112/04
Aihe: Maaseudun kehittäminen
Subject: Rural development
viljelijöiden kohtuullisten ja vakaiden tulojen takaaminen —
ensuring fair and stable incomes for farmers; —
vaihtoehtoisten työllistämismahdollisuuksien luominen maaltapaon estämiseksi ja maaseudun taloudellisen ja sosiaalisen rakenteen vahvistaminen —
developing complementary and alternative activities that generate employment, with a view to slowing the depopulation of the countryside and strengthening the economic and social fabric of rural areas; —
ympäristöpoliittisen haasteiden huomioonottaminen.
ensuring that environmental issues are taken into account.
EU:n talousarviossa on varattu noin 2 miljardia euroa (vuonna 2003 noin 1,9 miljardia euroa) maatalouden ympäristötoimiin.
The EU budget includes around EUR 2000 million (2003: around EUR 1900 million) for agri‑environmental measures.
Voiko komissio antaa 15 jäsenvaltion unionin sekä Itävallan osalta yleiskuvan siitä, mitä toimia vuonna 2003 tuettiin ja millaisilla summilla?
Can the Commission provide a summary for the 15 Member State EU and for Austria of what measures were taken in 2003 and what the volume of funding was?
Kuinka paljon rahaa käytettiin laajaperäistämistoimiin (toimien tyypin mukaan jaoteltuna)?
How much money was used for extensification measures (broken down by type of extensification)?
Kuinka monta prosenttia maatalouden ympäristötoimien koko tuesta osoitettiin niille 10 %:lle (ja vastaavasti 25 %:lle sekä 50 %:lle) tuensaajista, jotka saivat määrärahojen suuruuden mukaan eniten tukea (15 jäsenvaltion EU:ssa ja pelkästään Itävallassa)?
What percentage of the total payments for agri‑environmental measures was received by the 10 % (or 25 % or 50 %) of the recipients who, in terms of volume of funding, received the most support (separate lists for the 15 Member State EU and for Austria)?
Euroopan komissio aikoo vahvistaa maaseudun taloudellista ja sosiaalista rakennetta maaltapaon estämiseksi.
The European Commission intends to strengthen the economic and social structure of rural areas in order to prevent the depopulation of the countryside.
Kuinka paljon tukea komissio on osoittanut maaseudun julkisten liikenneyhteyksien parantamiseen?
What level of funding has the Commission invested to make rural regions more accessible by public transport?
Millaisia toimia komissio on toteuttanut maaseudun sosiaalisen ja taloudellisen rakenteen turvaamiseksi ja parantamiseksi?
What measures has the Commission taken to consolidate or to strengthen the social and economic structure of rural regions?
Kuinka paljon varoja siihen on käytetty?
What level of funding has been used to this end?
Kuinka paljon vaihtoehtoisia työllistämismahdollisuuksia on luotu?
How many complementary and alternative activities that generate employment have been created?
(Kaikki kysymykset: 15 jäsenvaltion EU ja pelkästään Itävalta).
(For all questions: separate replies for the 15 Member State EU and for Austria.)
Voiko komissio esittää kymmeneen ryhmään jaoteltuna yleiskuvan siitä, miten viljelijöiden tulot ovat kehittyneet viimeisen kymmenen vuoden aikana viljelijöiden suurituloisimmasta kymmenyksestä pienituloisimpaan kymmenykseen?
Can the Commission provide a summary of trends in farmers’ incomes over the last 10 years — divided into ten groups in descending order with the highest earners in the first group and the lowest in the tenth?
Millaisia maaseudun kehittämistä koskevia tavoitteita komissiolla on ajanjaksolle 2007–2013 liittyen vaihtoehtoisten työllistämismahdollisuuksien luomiseen sekä maaseudun taloudellisen ja sosiaalisen rakenteen vahvistamiseen?
What goals has the Commission established in terms of rural development in the period 2007 to 2013 with a view to creating complementary and alternative activities that generate employment and strengthening the economic and social structure of rural regions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2113/04
WRITTEN QUESTION E-2113/04
Aihe: Komission jäsenen Frits Bolkesteinin Turkin liittymistä koskeva lausunto
Subject: Comments by Commissioner Bolkestein - Turkey's enlargement
Komissaari Frits Bolkestein esitti Alankomaiden Leidenin yliopiston akateemisen vuoden avajaisissa erittäin kriittisen puheenvuoron Turkin liittymisestä EU:hun.
In a speech to mark the start of the academic year in Leiden in the Netherlands, Commissioner Frits Bolkestein made some very critical comments on Turkey's accession.
Hänen mukaansa Turkin pitäisi muuttaa identiteettiään, jos se aikoo liittyä unioniin.
He said that if Turkey eventually wants to join the EU, it will have to change its character.
Jos Turkki hyväksytään, olisi myös Ukraina ja Valko-Venäjä hyväksyttävä.
Whoever accepts Turkey must also accept Ukraine and Belarus, the Commissioner commented.
Esittikö komission jäsenen virassa Leideniin kutsuttu Bolkestein puheenvuorossaan EU:n kannan?
Can it be taken that Commissioner Bolkestein, a Commissioner in office and invited in that capacity to Leiden, was expressing the position of the European Union?
Yleisesti ottaen, voivatko virassa toimivat komission jäsenet esittää henkilökohtaisia mielipiteitä virallisissa tilaisuuksissa, silloin kun vaikuttaa siltä, että he puhuvat koko komission nimissä?
More generally speaking, are Commissioners in office free to make their personal views known in connection with official matters, when this may give impression that they are speaking on behalf of the whole of the Commission?
Onko asiasta olemassa sääntöjä?
Is there a deontological code on this?
Miten komissio suhtautuu mahdollisuuteen aloittaa liittymisneuvottelut Ukrainan ja Valko-Venäjän kanssa?
More generally speaking, what is the Commission's view of the prospects of accession negotiations with Ukraine and Belarus?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2116/04
WRITTEN QUESTION E-2116/04
Aihe: Yhteisestä hankintasanastosta (CPV) annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2195/2002 muuttamisesta 16. joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2151/2003 soveltaminen
Subject: Implementation of Commission Regulation (EC) No 2151/2003 of 16 December 2003 amending Regulation (EC) No 2195/2002 of the European Parliament and of the Council
Sovelletaanko asetusta kaikissa jäsenvaltioissa asianmukaisesti?
Is this regulation being correctly applied in all Member States?