natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aihe: Auton etuvalojen polttimoiden vaihtaminen
Subject: Changing car headlamps
Miten komissio suhtautuu auton etuvalojen polttimoiden vaihtamisen hankaluuteen, mikä aiheuttaa autonkäyttäjille ongelmia kaikkialla EU:n alueella?
What is the Commission’s view of the difficulty many motorists encounter across the EU in changing their car headlamps?
Siitä huolimatta, että monissa jäsenvaltioissa – kuten Ranskassa – varapolttimoiden mukana kuljettaminen on lakisääteistä, monessa tapauksessa polttimon pystyy vaihtamaan vain koulutettu mekaanikko.
Whilst it is a legal requirement in some Member States, such as France, to carry spare headlamps, a mechanic is often required to perform the task.
Myöntääkö komissio, että mitä vaikeampaa etuvalojen polttimon vaihtaminen on, sitä todennäköisempää on, että autoilevat kansalaiset ajat toinen etuvalo pimeänä?
Does the Commission agree that the more difficult it is to change a car headlamp the greater the likelihood that motorists will drive with their headlamps broken?
Myöntääkö komissio, että etulampun polttimon vaihtamisen pitäisi olla suhteellisen yksinkertaista, ja että toimenpiteen monimutkaiseksi tekevien autonvalmistajien toiminta on kohtuutonta?
Does the Commission agree that the changing of car headlamps should be a relatively simple task and that car manufacturers making this process complex are acting unreasonably?
Jos komissio myöntää edellä mainitun oikeaksi, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tilanteen korjaamiseksi?
If so, what will the Commission do to address the problem?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1353/08
WRITTEN QUESTION E-1353/08
Aihe: Bulgarian maidontuottajien tilanne
Subject: Situation of Bulgarian milk producers
Joulukuussa 2007 sekä tammi- ja helmikuussa 2008 Bulgarian maataloustuottajat järjestivät Maidontuottajien kansallisen liiton ja Kansallisen maitoneuvoston johdolla useita mielenosoituksia maidontuotantoalalla vallitsevan tilanteen johdosta.
In December 2007 and January and February 2008 Bulgarian farmers led by the National Association of Milk Producers and the National Milk Board staged numerous protests related to the situation in the milk-producing sector.
Maidontuottajat pyytävät hallitukselta litraa kohti seuraavia tuotantotukia: 0,2 BGN (Bulgarian leva) lehmän‑ ja vuohenmaidosta sekä 0,25 BGN lampaan‑ ja puhvelinmaidosta; sekä seuraavia kertaluonteisia vuosittaisia tukia: 350 BGN (175 euroa) lehmää kohden, 210 BGN (105 euroa) hiehoa kohden, 370 BGN (185 euroa) puhvelilehmää kohden, 40 BGN (20 euroa) lammasta kohden sekä 30 BGN (15 euroa) vuohta kohden.
Milk producers are asking the government for a subsidy of 0.2 BGN per liter for cow’s and goat’s milk and 0.25 BGN per liter for sheep’s and buffalo’s milk, plus 350 BGN (175 EUR) as a single yearly payment for a cow, 210 BGN (105 EUR) for a heifer, 370 BGN (185 EUR) for a buffalo cow, 40 BGN (20 EUR) for a sheep and 30 BGN (15 EUR) for a goat.
Mainittujen tuotantotuet maksetaan kansallisen talousarvion määrärahoista sen jälkeen, kun Euroopan komissio on hyväksynyt tukien maksamisen.
The money needed for granting the subsidies is to be taken from the national budget once the European Commission allows such a measure.
Jotkut lehmät kuolivat nälkään talven aikana ja maataloustuottajat toivat niiden ruhot maatalousministeriön eteen.
Some cows starved during the winter and the farmers brought them to the Ministry of Agriculture.
Maataloustuottajat odottavat, että maidon tuotantotuet on käytetty loppuun maaliskuun loppuun mennessä.
The farmers expect the money for milk subsidies to be finished by the end of March.
Maataloustuottajat odottavat Euroopan komissiolta myönteistä päätöstä, joka mahdollistaa ylimääräisten tukien maksamisen.
However, they are hopeful there will be an affirmative decision by the European Commission that will allow the allocation of additional funds.
Bulgarian maataloustuottajat odottavat, että Euroopan komissio suostuu nostamaan maitokiintiön muiden EU:n jäsenvaltioiden tasolle.
They expect that the European Commission will agree to an increase of the milk quota compared with the quotas of the other EU countries.
Miten komissio aikoo tukea Bulgarian maataloustuottajia mainitussa tilanteessa?
How will the Commission support the Bulgarian farmers in this situation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1354/08
WRITTEN QUESTION E-1354/08
esittäjä(t): Genowefa Grabowska (PSE)
by Genowefa Grabowska (PSE)
Aihe: In vitro -tutkimukset
Subject: In vitro fertility treatment
Euroopan unionin väestö vanhenee.
The EU has an ageing population.
Luonnollinen väestönkasvu vähenee ja toisaalta EU:n asukkaiden elinikä pitenee.
Natural population growth is declining, while life expectancy is increasing.
Väestöennusteet ovat hälyttäviä, koska niiden mukaan vuoteen 2030 mennessä työikäisen väestön määrä vähenee EU:ssa 20,8 miljoonalla (6,8 %).
Demographic forecasts are alarming, indicating that by 2030 the number of people of working age in the EU will have fallen by 20.8 million (6.8%).
Tätä kielteistä suuntausta vahvistaa muun muassa eurooppalaisten stressaava elämäntapa, sivilisaatiomme kehityksen kielteiset seuraukset kuten ympäristön saastuminen ja lisääntyvä teollistuminen ja kaupungistuminen.
This downward trend is being exacerbated by, among other things, the stressful lives that Europeans live and the adverse effects of progress, including environmental pollution and growing industrialisation and urbanisation.
Tuloksena on, että monet pariskunnat eivät voi hankkia lapsia.
The end result is that many couples are unable to have children.
Hedelmättömyydestä on tullut aikakautemme vitsaus: ongelma koskee koko unionissa noin 15:ttä prosenttia pariskunnista.
Sterility has become a modern-day scourge which, in the EU as a whole, affects some 15% of couples, and in Poland as many as one million.
WHO on tunnustanut hedelmättömyyden sairaudeksi, ja koeputkihedelmöityksen (in vitro ‑menetelmän) yhdeksi sen hoitotavaksi.
The WHO has recognised sterility as a medical condition and in vitro fertilisation as a means of treating it.
Äskettäin myös EP kehotti jäsenvaltioita takaamaan pariskunnille yleisen oikeuden hedelmöityshoitoon (EP:n Euroopan väestönkehityksestä 21. helmikuuta 2008 antaman päätöslauselman 26 kohta ( P6_TA(2008)0066 )).
Furthermore, Parliament recently called on Member States to ensure the right of couples to universal access to infertility treatment (paragraph 26 of its resolution of 21 February 2008 on the demographic future of Europe P6_TA(2008)0066 . ).
Niiden pariskuntien määrä, joille koeputkihedelmöitys on ainoa mahdollisuus jälkeläisten hankkimiseen, kasvaa vuosi vuodelta.
The number of couples for which in vitro fertilisation represents the only chance of having children is growing every year.
Kuitenkin koeputkihedelmöitys on kallis, joten kaikki valtiot eivät sitä korvaa.
It is, however, an expensive procedure and is therefore not available under the national health system in all Member States.
Monien pariskuntien kohdalla kalliit kustannukset muodostavat esteen tämän menetelmän käyttämiselle.
It is precisely the cost of the procedure that is preventing many couples from gaining access to this treatment.
On paradoksaalista, että Euroopassa ei vastusteta alkoholismin aiheuttamien sairauksien, tupakoijien keuhkosyövän tai narkomaanien AIDSin hoitokustannusten korvaamista.
In Europe, no one complains about the cost of treating alcohol-related diseases, lung cancer among smokers or AIDS among drug addicts being covered by national health systems.
Miksi siis monissa valtioissa hedelmättömyyden hoitamiseen suhtaudutaan eri tavalla, vaikka tämä sairaus ei ole niiden henkilöiden itse aiheuttama, joita se koskee?
Why, therefore, is sterility – a medical condition not brought on by the behaviour of the sufferers themselves – treated differently in many Member States?
Katsooko komissio, että tässä yhteydessä olisi mahdollista käydä keskusteluja ja järjestää kuulemistilaisuuksia hedelmättömyysongelman laajuuden määrittämiseksi Euroopan unionissa sekä niiden tämän ongelman nykyisten ja tulevien vaikutusten arvioimiseksi, jotka kohdistuvat jäsenvaltioiden sosiaalis-taloudellisiin järjestelmiin (erityisesti eläkejärjestelmiin) ja tästä ongelmasta kärsivien henkilöiden psyykkiseen terveydentilaan?
Does the Commission think it would be possible to hold discussions and public hearings and consultations with a view to determining the scale of the sterility problem within the EU and its current and future impact in socio-economic terms (including on pension systems) in the Member States, as well as its psychological effects on sufferers?
Katsooko komissio, että on tarpeen ja mahdollista ryhtyä poliittisiin toimiin sen varmistamiseksi, että koeputkihedelmöitykseen perustuvan hedelmällisyyshoidon korvaaminen on samantasoista ja siinä noudatetaan periaatetta, jonka mukaan terveydenhoitopalvelut ovat yhtäläisesti kaikkien saatavilla kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa?
Does it consider it necessary and feasible to take political action to ensure that the same public health cover for the cost of in vitro fertility treatment is available, on the basis of the principle of equal access to medical care, in all EU Member States?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1359/08
WRITTEN QUESTION E-1359/08
Aihe: EU:n kielipolitiikka – Käännöskustannukset
Subject: EU language policy - translation costs
Euroopan unionin nykyistä käännösstrategiaa tarkistetaan parhaillaan.
The European Union is currently revising its translation strategy.
Saksan kieli on EU:n virallisena kielenä ja työkielenä edelleen heikommassa asemassa kuin englanti ja ranska.
As an EU official language, and an EU in-house working language, German is still at a disadvantage by comparison with English and French.
Tarkistetulla strategialla olisi kestävästi parannettava saksan kielen asemaa sekä EU:n toimielimissä että ulospäin.
The revised strategy should bring about a lasting improvement in the status of the German language both within the EU institutions and in the EU's dealings with the outside world.
Kuinka paljon asiakirjojen kääntämisestä saksaksi aiheutuu kustannuksia?
What is the cost of translating documents into German?
Kuinka suuri osa nämä kustannukset ovat kokonaiskäännöskustannuksista?
What proportion of total translation costs does this account for?
Kuinka suuret nämä kustannukset ovat verrattuina asiakirjojen kääntämisestä englanniksi ja ranskaksi aiheutuviin kustannuksiin?
How high are the costs in comparison to the translation costs for English and French?
Kuinka paljon lisäkustannuksia aiheutuisi, jos lainsäädäntöehdotusten lisäksi myös kaikki niihin liittyvät liitteet, vaikutusten arviointia koskevat tekstit ja työasiakirjat käännettäisiin saksaksi?
What additional costs would be generated if not only legislative proposals themselves, but also all the related annexes, impact assessments and accompanying working documents, were to be translated in German?
Onko mahdollista ilmoittaa arvio käännöskustannuksista sivua kohti?
Can a figure be put on the per-page cost of translation into German?
Maksavatko saksaksi tehtävät käännökset enemmän kuin käännökset muihin kieliin?
Do translations into German cost more than translations into other languages?
Jos maksavat, miksi?
If so, why?
Kuinka monta prosenttia komission lainsäädäntöehdotuksista tehdään saksaksi, ja miten tätä asiaa koskevat tilastot ovat kehittyneet viime vuosina?
What percentage of Commission legislative proposals are drawn up in German and what has the trend been in recent years?
Huolehditaanko siitä, että saksan kieltä mahdollisena lainsäädäntöehdotusten alkukielenä kohdellaan komissiossa tasavertaisesti muiden kielten kanssa?
Are efforts being made within the Commission to ensure that German has equal status with other languages as a potential original language for legislative proposals?
Mitä muita kuin rahoitukseen liittyviä vaikeuksia komissiolla on käännösvelvoitteen täyttämisessä?
In addition to funding, what practical problems does the Commission face in meeting translation requirements?
Erityisesti pyydetään ilmoittamaan, puuttuuko saksan kielen kääntäjiä?
In particular, is there a shortage of German translators?
Jos puuttuu, miten komissio pyrkii täyttämään tämän tarpeen?
If so, how is the Commission seeking to meet its needs?
Onko käännöksiin käytettävä aika arvioitavissa lukuina?
Can a figure be put on the time needed to produce translations?
Milloin komissio aikoo esittää tarkistetun version nykyisestä käännösstrategiasta (sisäinen tiedote käännösstrategiasta (SEC(2006)1489–4 lopullinen))?
When does the Commission intend to put forward the revised translation strategy it has already announced (internal communication on the translation strategy – SEC (2006)1489-4 final)?
Pitääkö edelleen paikkansa, että jäsenvaltiot osallistuvat tarkistamiseen, kuten aikaisemmin on ilmoitettu?
Is it still the case that, as originally stated, the Member States will be involved in the process of revising the strategy?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1360/08
WRITTEN QUESTION E-1360/08
Sokeilla henkilöillä ei nykyisin ole mahdollisuuksia vaikuttaa insuliinipumpun käyttöjärjestelmään, vaikka se teknisesti olisi mahdollista.
At present, even though it would be technically feasible, blind people have no way of influencing the configuration of insulin pumps.
Ongelman ratkaisemiseksi on tiettävästi olemassa asetus, jonka mukaan näytönlukijan kanssa käytettäviksi tarkoitettujen tietokoneohjelmien on oltava esteettömästi käytettävissä.
In an effort to solve this problem, a regulation has supposedly been introduced stipulating that computer programmes for screen readers must be barrier-free.
Käytännössä teollisuus ei kuitenkaan noudata tätä vaatimusta.
However, in practice the industry seems to be ignoring this requirement.
Onko olemassa asetus, jossa säädetään näytönlukijan kanssa käytettäviksi tarkoitettujen tietokoneohjelmien helppokäyttöisyydestä?
Has a regulation been introduced stipulating that computer programmes for screen readers must be usable by everyone?
Jos tällainen asetus on olemassa, miksi sitä ei panna täytäntöön?
If such a regulation does exist, why is it not being implemented?
Aikooko komissio esittää ehdotuksen asetukseksi insuliinipumppujen helppokäyttöisyydestä?
Is the Commission considering a proposal for a regulation on barrier-free insulin pumps?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1361/08
WRITTEN QUESTION E-1361/08
Aihe: Uusiutuvista energialähteistä saatavan energian osuus kulutuksesta lämmityksen ja jäähdytyksen alalla
Subject: Proportion of renewable sources in energy consumption for heating and cooling
Asiakirjan ”Uusiutuvia energialähteitä koskeva etenemissuunnitelma – Uusiutuvat energialähteet 2000-luvulla: kestävämmän tulevaisuuden rakentaminen” (KOM(2006)0848). mukaan lämmityksen ja jäähdytyksen alan osuus EU:n lopullisesta energian kokonaiskulutuksesta on noin 50 prosenttia.
According to the ‘Renewable energy road map — Renewable energies in the 21st century: building a more sustainable future’ COM(2006)0848. , the heating and cooling sector accounts for approximately 50 % of overall EU final energy consumption.
Voisiko komissio kertoa, onko sillä tietoja Kreikan osalta siitä, kuinka suuri osuus energian lopullisesta kokonaiskulutuksesta lämmityksen ja jäähdytyksen alalla on peräisin uusiutuvista energialähteistä?
Does the Commission have data on the percentage of overall final energy consumption which comes from renewable energy sources in the heating and cooling sector in Greece?
Miten komissio arvioi tätä osuutta?
What is the Commission’s view on that percentage?
Mitkä ovat vastaavat osuudet muissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa?
What is the corresponding percentage in the other Member States of the European Union?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1362/08
WRITTEN QUESTION E-1362/08
Aihe: Byrokratia Kreikassa
Subject: Bureaucracy in Greece
Byrokratia on Kreikassa yksi merkittävimmistä maan talouden kilpailukyvyn parantamisen, yrittäjyyden lisäämisen ja investointien houkuttelemisen esteistä.
Bureaucracy in Greece represents one of the most serious obstacles to improving the competitiveness of the Greek economy, developing entrepreneurship and attracting investment.
Lissabonin strategian pohjalta komissio on tiedonannossaan (KOM(2007)0023). esittänyt tärkeimmät suuntaviivat kunnianhimoiselle toimintaohjelmalle, jolla pyritään vähentämään yritysten hallinnollista taakkaa 25 prosentilla vuoteen 2012 mennessä, ja tämä toimintaohjelma hyväksyttiin maaliskuussa 2007 pidetyssä kevään huippukokouksessa.
Further to the Lisbon Strategy, the Commission issued a communication COM(2007)0023. setting out basic guidelines for an ambitious action programme to reduce the administrative burden on businesses by 25 % by 2012, which was adopted by the spring Council meeting in March 2007.
Äskettäin komissio julkisti kyseisen ohjelman (KOM(2008)0035). edistymistä koskevan kertomuksen, jonka mukaan Kreikka kuuluu niiden viimeisiä sijoja pitävän kuuden maan joukkoon, joista ei ole saatu niiden toteuttamia tai suunnittelemia aloitteita koskevia tietoja.
Recently, the Commission published a progress report on this programme COM(2008)0035. , according to which Greece is one of the group of ‘stragglers’ of 6 countries for which there is no information on the initiatives taken or proposed.
Miten komissio aikoo kannustaa välittömien toimien toteuttamiseen byrokratian vähentämiseksi Kreikassa?
How does the Commission intend to encourage Greece to take immediate measures to reduce bureaucracy in that country?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1363/08
WRITTEN QUESTION E-1363/08
Aihe: Välimeren meriekosysteemien laadun heikkeneminen
Subject: Degradation of marine ecosystems in the Mediterranean
Uusi kansainvälinen tutkimus, joka julkaistiin äskettäin Science-aikakauslehdessä, paljasti, että maailmanlaajuisesti 40 prosenttia merten ekosysteemeistä kärsii merkittävästi ihmisen toiminnasta.
A new international study recently published in the journal Science revealed that 40 % of marine ecosystems worldwide are severely damaged by human activities.
Mainitusta tutkimuksesta käy ilmi, että ihmisen toiminnat kuten liikakalastus, kauppamerenkulku, maalta peräisin olevien jätteiden epätarkoituksenmukainen käsittely sekä myös ilmastonmuutokset, ovat vaikuttaneet erittäin suuressa määrin Välimeren alueeseen, ja näin ollen myös Kreikan meriin.
The study shows that the Mediterranean region, and therefore Greek waters, have been affected to a very high degree by human activities, such as over-fishing, merchant shipping, non-rational management of waste, and by climate change.
Tutkimuksessa korostetaan tarvetta kytkeä nämä parametrit kalastuspolitiikkaan, koska niitä pidetään ”yhtyvien astioiden” järjestelmänä.
The study stresses the need to take account of these factors in fisheries policy, as they are considered to be a system of ‘communicating vessels’.
Kreikassa Saronikoslahti ja Attikan itäiset rannikkoalueet ovat raskaimmin kuormittuneita.
In Greece, the Saronic Gulf and eastern coastal areas of Attica are subject to the heaviest pollution.
Seuraavilla sijoilla ovat Thermaikos‑, Patraksen‑, Pagasitikos‑ ja Argoliinlahti.
They are followed by the Thermaic Gulf, the Gulf of Patras, the Pagasitic Gulf and the Argolikos Gulf.
Lisäksi merten ekosysteemien suurta tuhoa esiintyy Evros‑ ja Aksios-joen suulla, Killinissä, Haniassa ja Irakliossa, merialueilla Izmirin rannoilta Pohjois-Hiosille ja Etelä-Lesvosille sekä Samoksen eteläpuolelta Dodekanesian saariryhmään ja Vähä-Aasian rannikoille.
In addition, major damage to marine ecosystems is taking place in the estuaries of the Evros and the Axios, at Kyllini, Chania and Heraklion, in the seas which extend from the Izmir coast to northern Chios and southern Lesbos, and from the south of Samos to the Dodecanese and the coast of Asia Minor.
Aikooko komissio toteuttaa toimia luodakseen yhdennetymmän toimintalinjan Välimeren meriekosysteemien laadun heikentymisen torjumiseksi?
Will it take steps to establish a more integrated policy to combat the degradation of the marine ecosystems of the Mediterranean?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1364/08
WRITTEN QUESTION E-1364/08
Aihe: Eurooppalainen lääketutkimus
Subject: European pharmaceuticals research
EU-maissa toteutettava lääkealan tutkimustoiminta on ollut vähenemässä viime vuosina.
Pharmaceuticals research in the Member States has been in decline in recent years.
Euroopan lääketeollisuuden laskelmien ja myös valmisteluasiakirjan SEC(2007)0569, joka sisältää asiakirjoihin KOM(2007)0241 lopullinen ja SEC(2007)0568 liittyvän tiivistelmän vaikutusten arvioinnista, mukaan havaittavissa on Euroopassa kehitettäviä uusia lääkkeitä koskevien tutkimus‑ ja kehitysmenojen kasvuvauhdin hidastuminen.
According to the European pharmaceuticals industry and working document SEC(2007)0569, an impact assessment summary accompanying documents COM(2007)0241 and SEC(2007)0568, there has been a fall-off in the rate of growth of expenditure on research and development for new pharmaceuticals being developed in Europe.
Samanaikaisesti havaittavissa on tutkimustoiminnan siirtyminen EU:n ulkopuolelle sijoittuviin keskuksiin, sellaisiin maihin kuten Intia, Kiina ja Korea, mikä merkitsee työpaikkojen menettämistä, ”aivovuotoa” ja tutkimusmäärärahojen vähentymistä.
At the same time, research is being transferred to centres outside the EU in countries such as India, China, and Korea, resulting in job losses, a ‘brain drain’ and cuts in funding for research.
Voisiko komissio kertoa, seuraako se tiiviisti tätä huolestuttavaa ilmiötä, ja mitä konkreettisia toimintalinjoja se aikoo seurata, jotta lääkealan perustutkimusta ja soveltavaa tutkimusta tuettaisiin tehokkaasti EU-maissa?
Is the Commission closely monitoring this disturbing trend and what practical policies will it pursue to provide effective support for basic and applied pharmaceuticals research in the Member States?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1365/08
WRITTEN QUESTION E-1365/08
Nikosiassa olevien läntisten diplomaattilähteiden mukaan suurin osa Afganistanista peräisin olevista laittomista huumausaineista tuodaan Eurooppaan Turkin ja Turkin miehittämän Kyproksen pohjoisosan kautta.
According to Western diplomatic sources in Nicosia, most illicit narcotic substances originating in Afghanistan and transported to Europe, do so via Turkey and the Turkish-army-occupied northern part of Cyprus.
Mitä toimia komissio toteuttaa tai aikoo toteuttaa Turkin hallituksen suhteen huumekaupan estämiseksi?
And what action is the Commission taking, or considering taking, with respect to the Turkish Government in order to minimise such drug trafficking?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1366/08
WRITTEN QUESTION E-1366/08
Aihe: Sananvapaus Venäjällä
Subject: Free speech in Russia
Amnesty Internationalin raportin mukaan sananvapaus on kutistunut huomattavasti Vladimir Putinin Venäjällä.
Free speech is ‘shrinking alarmingly’ in Vladimir Putin's Russia, according to a recent Amnesty International report.
Yhtyykö komissio tähän näkemykseen?
Does the Commission agree?
Onko sillä ehdottaa parannuskeinoja?
Can the Commission suggest any remedial action?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1367/08
WRITTEN QUESTION E-1367/08
Aihe: Tyreostaattisesti vaikuttavien aineiden käyttö lemmikkieläimille
Subject: Monitoring the effect of thyreostatic action on pet animals
Voisiko komissio harkita sellaisen järjestelmän luomista, jolla valvotaan tyreostaattisesti vaikuttavien aineiden käyttöä lemmikkieläimille ja jolla eläinlääkärit velvoitetaan raportoimaan asiasta?
Would the Commission consider monitoring the effect of thyreostatic action on pet animals, instituting a system of obligatory reporting by vets and practitioners?
Olisiko tällainen järjestelmä toteuttamiskelpoinen ja kustannustehokas?
Would such a system be feasible and cost-efficient?
Voitaisiinko tällaisen raportointijärjestelmän avulla estää tyreostaattisesti vaikuttavien aineiden väärinkäyttö tai laiton käyttö?
Could this reporting system contribute towards the prevention of any kind of misuse or illegal use of substances having thyreostatic action?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1368/08
WRITTEN QUESTION E-1368/08
Aihe: Yhdistyneen kuningaskunnan rakennuslainsäädännön uudistaminen
Subject: Review of the building regulation policy in the UK