natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tutkimuksen mukaan elintarvikkeiden ja pohjaveden sisältämien torjunta-aineiden tarkastuksista aiheutuu saksalaisille veronmaksajille vuosittain noin 17 miljoonan euron kustannukset.
According to a recent study, checking for pesticides in food and ground water costs the German taxpayer around EUR 17 million a year.
Tutkimuksesta käy ensimmäistä kertaa tarkasti ilmi, kuinka paljon kustannuksia kuluttajille aiheutuu maataloudessa käytettävistä myrkyistä.
The study analyses in detail, for the first time, how much consumers have to pay for the use of toxic chemicals in farming.
Jo hedelmiä ja vihanneksia ostamalla kuluttajat rahoittavat tuottajien ja vähittäiskauppiaiden laboratoriotutkimukset.
By purchasing fruit and vegetables they are already funding producers’ and retailers’ laboratory tests.
Toisella kerralla kuluttajat maksavat valtion elintarvikevalvonnan tutkimukset.
On top of that, consumers have to pay for inspections by State food safety authorities.
Tutkimustulosten vuoksi kriitikot vaativat, että torjunta-aineiden valmistajat joutuisivat yksinään tarkastustoimenpiteiden maksajiksi.
As a result of this study, people have objected that the cost of such controls should fall on pesticide producers alone.
Tätä varten esimerkiksi Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa nostetaan torjunta-aineiden verotusta.
In Sweden, Denmark and Norway, for example, taxes are imposed on pesticides.
Isossa-Britanniassa on ollut vuodesta 1989 lähtien torjunta-aineteollisuutta koskeva vero.
In the UK, the pesticide industry has been subject to a special levy since1989.
Myös Saksassa tulisi harkita tämän kaltaista veroa: Valmistajien on jo nyt ilmoitettava liittotasavallan kuluttajansuoja- ja elintarviketurvallisuusvirastolle kasvinsuojeluaineiden myyntimäärät ja niiden sisältämät vaikuttavat aineet.
A similar levy could be considered in Germany, where all pesticide producers are already obliged to notify the German Federal Consumer Protection and Food Safety Agency (BVL) of the quantity of pesticides they have sold and the active substances they contain.
Vero voitaisiin laskea näiden tietojen perusteella.
The levy could be calculated by reference to that data.
Torjunta-aineiden käytöstä aiheutuvat kustannukset laskettiin liittotasavallan kuluttajansuoja- ja elintarviketurvallisuusviraston vuoden 2007 tietojen perusteella.
The cost of pesticide use was calculated using BVL data for 2007.
Maksettavat noin 17 miljoonaa euroa koostuvat ensisijaisesti vaikuttavien aineiden hyväksymisestä ja elintarvike- ja pohjavesinäytteiden laboratoriotutkimuksista.
The estimated EUR 17 million cost mainly arises from active substance approval procedures and laboratory analysis of food and ground water samples.
Kuinka suuret ovat yhden torjunta-ainetarkastuksen kustannukset koko Euroopan unionia tarkasteltaessa?
What is the average cost in the EU of pesticide controls?
Suunnitteleeko Euroopan unioni toimia torjunta-aineiden valmistajien saattamiseksi vastuuseen?
Does the EU plan to introduce measures to ensure pesticide producers assume their responsibilities?
Onko Euroopan unionissa määräyksiä siitä, kuinka paljon elintarvikkeet saavat sisältää torjunta-aineita?
Are Europe-wide rules in force concerning maximum permitted pesticide residue levels in food?
Onko tietoja siitä, millainen vaikutus liian suurella torjunta-ainemäärällä on väestön terveyteen?
What, if any, are the known public health implications of excessive pesticide use?
Onko suunnitteilla erityisesti elintarvikkeiden torjunta-ainepitoisuuksien muutoksia koskevia lyhyen tai pitkän aikavälin suunnitelmia?
Does the Commission have any plans, in the short to medium term, to change maximum pesticide limits, with particular reference to pesticide residues in food?
Ryhdytäänkö torjunta-aineiden käyttöä yleisesti vähentäviin toimenpiteisiin?
Are measures being taken to radically reduce the use of pesticides?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-004806/2011
Question for written answer E-004806/2011
Aihe: Elintarvikemerkinnät – Kätketty alkoholi
Subject: Food labelling — hidden alcohol content
Yläitävaltalaisessa tutkimuksessa alkoholista elintarvikkeissa löydettiin alkoholia sellaisista tuotteista, joissa edes koulittu kuluttaja ei osaisi odottaa sitä.
An investigation into alcohol in foodstuffs conducted in Oberösterreich (Upper Austria) has revealed that there is alcohol in certain products in which not even a trained consumer eye would spot or suppose it.
Alkoholi on kyllä merkittävä pakkaukseen, mutta se kätkeytyy sellaisten nimien taakse, kuin etanoli, glyseriini, ruusuvesi tai kemiallinen kaava C 2 H 5 OH.
Of course, alcohol content must be indicated on the packaging, but it can be hidden behind such labels as ethanol, glycerine, rosewater or the chemical formula C 2 H 5 OH.
Alkoholia löydettiin esimerkiksi seitsemästätoista yhdeksästätoista tutkitusta lasten välipalasta.
For example, alcohol was found in 17 of 19 children's snacks tested.
Kätketty alkoholi voi aiheuttaa ongelmia kuivilla oleville alkoholisteille.
Hidden alcohol can also be a hazard for reformed alcoholics.
Mitä säännöksiä EU:n tasolla on alkoholin merkitsemisestä elintarvikkeissa?
What legal provisions apply at EU level to the labelling of alcohol in foodstuffs?
Missä määrin komission mielestä on kuluttajien harhaanjohtamista, että alkoholipitoisuus merkitään viattomalla käsitteellä ruusuvesi ja piilotetaan kemiallisen kaavan taakse?
To what extent does the Commission consider the indication of alcohol content by means of the harmless label ‘rosewater’ or a chemical formula to be an attempt to mislead the consumer?
Suunnitellaanko merkintävelvoitteen tarkistamista, jotta myös keskivertokuluttaja ilman kemiantutkintoa ymmärtäisi merkinnät alkoholista, väri- ja säilöntäaineista, sokerista ja muista vastaavista aineista elintarvikkeissa?
Are there any plans to revise the labelling requirements so that additives containing alcohol, colours and preservatives, sugar etc. in foodstuffs are comprehensible for the average consumer even without a degree in chemistry?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-004807/2011
Question for written answer E-004807/2011
Aihe: Eläinten hyvinvointi sirkuksissa
Subject: Animal welfare in circuses
Tietääkö komissio, onko suunnitteilla politiikkaa, jolla kiellettäisiin eksoottisten eläinten pitäminen sirkuksissa kaikkialla Euroopassa, tai jolla perustettaisiin ja ylläpidettäisiin eläinten hyvinvointiin liittyviä vaatimuksia, jotka koskevat esiintyviin eläimiin, koulutusmenetelmiin ja sirkuseläinten valvonnan nykyisiin menetelmiin?
Is the Commission aware of any planned policies for the banning of exotic animals in circuses throughout Europe, or for the establishment and maintenance of animal welfare standards for performing animals, training methods and ongoing methods of control of circus animals?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-004808/2011
Question for written answer E-004808/2011
Aihe: Erityisluvallinen käyttö
Subject: Compassionate use
Asetuksessa (EY) N:o 726/2004 otetaan käyttöön erityismenettelyt, joilla voidaan kehittää erityisluvallista käyttöä jäsenvaltioissa.
Regulation (EC) No 726/2004 introduced specific provisions facilitating the compassionate use of medicinal products in Member States.
Onko Euroopan komissio jo tehnyt jo yleiskatsauksen siitä, miten erityisluvallista käyttöä on hyödynnetty jäsenvaltioissa?
Has the Commission subsequently assessed the extent to which the compassionate use arrangements are being applied in Member States?
Jos ei ole, aikooko se tehdä sellaisen?
If not, does it intend to do so?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-004809/2011
Question for written answer E-004809/2011
Aihe: Pienten ja keskisuurten satamien tuleva rooli
Subject: Future role of small and medium-sized ports
Komissio hahmottelee uudessa liikennettä koskevassa valkoisessa kirjassaan uuden strategian, jonka mukaan tavarankuljetukset hoidettaisiin ensisijaisesti vesi- ja rautateitse, kun kuljetusmatka on yli 300 kilometriä.
In its new White Paper on Transport, the Commission presents a new strategy seeking to prioritise the transport of goods by waterways and rail when the journey is longer than 300 km.
Tämä kunnianhimoinen tavoite edellyttää välttämättä EU:n infrastruktuurin laajamittaista kehittämistä.
This ambitious target is bound to involve a significant expansion of EU infrastructure.
EU:n suuret satamat eivät voi yksin huolehtia vesiteitse tapahtuvien keskipitkän matkan tavarankuljetusten tuntuvasta kasvusta, minkä vuoksi strategiassa on välttämätöntä ottaa huomioon pienet ja keskisuuret satamat.
The EU’s major ports cannot cope alone with a massive increase in medium-range goods transport by waterways, and it is therefore necessary to include small and medium-sized ports in the strategy.
Miten komissio aikoo sisällyttää pienet ja keskisuuret satamat tavoitteeseen?
How does the Commission propose to incorporate the small and medium-sized ports in its objective?
Pyydän komissiota kertomaan, miten Marco Polo ‑ohjelma, jonka tarkoituksena oli siirtää tavarankuljetuksia maanteiltä meriliikenteeseen, on täyttänyt poliittiset tavoitteet ja voidaanko tästä hankkeesta saatuja kokemuksia hyödyntää valkoisessa kirjassa esitetyssä uudessa strategiassa.
Can the Commission please state how the Marco Polo programme, which was intended to move goods from road to sea transport, has achieved its political objectives, and whether the experience gained from this project can be used in the White Paper’s new strategy?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-004810/2011
Question for written answer E-004810/2011
Aihe: Terveydelle haitallinen tilanne Playa de la Viudalla (Teneriffa, Kanariansaaret) – Kemikaali- ja jätevesivuodot
Subject: Health risks at Playa de la Viuda (Tenerife, Canary Islands) — dumping of chemicals and sewage
Candelarian kunnan (Teneriffa, Kanariansaaret) asukkaat ovat joutuneet kestämään jo pitkän aikaa Playa de la Viudalla vallitsevaa sietämätöntä terveydelle haitallista tilannetta, joka johtuu jätevesikaivosta, josta vuotaa jatkuvasti jätevettä.
The residents of the municipality of Candelaria (Tenerife, Canary Islands) have long been obliged to put up with unsustainable health risks at the Playa de la Viuda beach, arising from the presence of a well that constantly discharges sewage.
Aluetta puolustavan foorumin (Plataforma de Defensa de la Playa de la Viuda y Playa de Lima) mukaan kaupungin rakentamasta kaivosta vuotaa käymäläjätevettä kadulle, koska kaupunginhallitus ei lähetä säiliöautoja tyhjentämään kaivoa ennen kuin se vuotaa kadulle.
According to the Platform for the Protection of Playa de la Viuda and Playa de Lima, this well, constructed by the municipal council, has a tendency to overflow, flooding the streets with contaminated water: the council does not send tank lorries to empty the well until the problem has already occurred.
Sen vuoksi jätevettä vuotaa julkiselle kadulle ja rannalle, jossa esimerkiksi lapset eivät voi enää leikkiä.
Sewage is thus discharged on to the public roads and the beach.
Vuodot ovat aiheuttaneet alueella vakavan terveydelle vaarallisen ongelman, jonka terveysvaikutusten vuoksi eräs vanha nainen joutui lähtemään kodistaan lääkärin määräyksestä.
As a result, it has even been necessary to close the children's play area at the beach.
On myös todettava, että Playa de la Viudan vieressä sijaitsevalta Güímarin teollisuusalueelta pääsee käsittelemättömiä kemikaalivuotoja, jotka ovat peräisin alueen laitoksen toiminnasta.
A severe health problem now exists in the locality, to the extent that recently an old lady was obliged to leave her home on medical advice.
Koska alueella ei ole puhdistusverkostoa, komissiolta kysytään seuraavaa:
It is also necessary to mention the Güímar industrial zone bordering on Playa de la Viuda, which is a source of dumping of untreated chemicals arising from its activities.
Aikooko Euroopan komissio tutkia, onko yhdyskuntajätevesien käsittelystä annettua direktiiviä 91/271/ETY rikottu?
In view of the absence of proper sewage treatment facilities in this area, will the Commission consider an investigation to determine if there is a breach of Directive 91/271/EEC concerning urban waste water treatment?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-004811/2011
Question for written answer E-004811/2011
Aihe: Valle de Güímarin (Teneriffa, Kanariansaaret) jätevedenpuhdistuslaitos ja rikkomusmenettely Espanjaa vastaan puhdistamattomien jätevesien vuoksi
Subject: Waste water treatment plant in the Valle de Güímar (Tenerife, Canary Islands) and infringement proceedings against Spain for failure to treat waste water
Puhdistamon rakennus aloitettiin 1. joulukuuta 2006, ja se valmistui 1. toukokuuta 2007.
Work on this facility began on 1 December 2006 and was completed on 1 May 2007, but the plant is still not in operation.
Espanjan yhdyskuntajätevesien puhdistuksesta annetun direktiivin 91/271/EY noudattamatta jättäminen ei ole tuore tapaus.
Spain’s failure to comply with Directive 91/271/EEC concerning urban waste water treatment is nothing new.
Direktiivin täytäntöönpanon määräajan umpeuduttua vuonna 2004 Euroopan komissio lähetti Espanjan hallitukselle virallisen ilmoituksen.
In 2004, after the deadline for enforcing the directive had expired, the European Commission sent a letter of formal notice to the Spanish Government.
Komissio lähetti vuonna 2008 viimeisimmän varoituskirjeen, ja tasan vuosi sitten (toukokuussa vuonna 2010) se ilmoitti nostaneensa kanteen Espanjaa vastaan Euroopan unionin tuomioistuimessa, koska jätevesiä ei ollut käsitelty 38 rannikkoalueella, joihin myös Valle de Güímar kuuluu.
In 2008, it sent a final warning letter and exactly one year ago (in May 2010) it announced that it was taking Spain to the European Court of Justice for failure to provide waste water treatment in 38 coastal zones, one of which was the Valle de Güímar.
Euroopan komissio on itse todennut: ”Puhdistamattomat jätevedet voivat olla haitallisten bakteerien ja virusten saastuttamia, mikä on vaaraksi ihmisten terveydelle.
In the Commission’s own words: ‘The untreated waste water may be contaminated with harmful bacteria and viruses, which represents a risk to public health.
Niissä on myös ravinteita, kuten typpeä ja fosforia, jotka voivat pilata makean veden ja meriympäristön.”
It also contains nutrients such as nitrogen and phosphorus which can damage freshwaters and the marine environment’.
Voiko komissio toimittaa tietoja, missä vaiheessa on rikkomusmenettely, joka aloitettiin Espanjaa vastaan yhteisön jätevedenpuhdistusta koskevan lainsäädännön noudattamatta jättämisen vuoksi?
In view of the above, can the Commission provide information on the current status of its ongoing infringement proceedings against Spain for its failure to comply with Community legislation on the treatment of waste water?
Koska Valle de Güímarin jätevedenpuhdistuslaitoksen rakennustöissä käytettiin aluekehitysrahaston varoja eikä laitosta ole vielä otettu käyttöön, onko komissio vaatinut tai aikooko se vaatia palauttamaan unionin varat niiden ilmiselvästi tehottoman käytön vuoksi?
Given that ERDF funding was used for the work on the Valle de Güímar waste water treatment plant, which is not yet in operation, has the European Commission requested, or does it intend to request, that the European funds be repaid since it is obvious that they have not been used effectively?
Voiko komissio kertoa jätevedenpuhdistuksen nykyisestä tilanteesta Santa Cruzin maakunnan neljällä menettelyssä mukana olevalla rannikkoalueella (Valle Guerra, Los Llanos de Aridante, Valle de La Orotava ja Valle de Güímar)?
Could the Commission provide information on the current situation regarding waste water treatment in the four coastal zones in the province of Santa Cruz covered by the proceedings (Valle Guerra, Los Llanos de Aridante, Valle de La Orotava and Valle de Güímar)?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-004812/2011
Question for written answer E-004812/2011
Aihe: Perheitä kiusaava köyhyyden uhka Euroopan unionissa
Subject: The danger of poverty for families in the EU
Kuinka suuri vaikutus talouskriisillä on ollut kyseisiin sosiaalimenoihin?
To what extent is the financial crisis affecting this social spending?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-004813/2011
Question for written answer E-004813/2011
Aihe: Jäsenvaltioiden suojaaminen tietoverkkohyökkäyksiltä
Subject: Protection of Member States against cyber-attacks
EU:n vuoden 2009 toimintasuunnitelman toteutumisen edistymistä arvioivassa raportissaan (KOM(2009)0149) komissio korostaa jäsenvaltioiden toimia elintärkeiden tietoinfrastruktuurien suojaamiseksi tietoverkkohyökkäyksiltä ja häiriöiltä.
A report recording progress made in the implementation of the 2009 EU action plan (COM(2009)149) highlighted the efforts of Member States to protect critical information infrastructure against cyber-attacks and disruptions.
Huhtikuun 1. päivänä 2011 julkaistussa lehdistötiedotteessa (IP11/395) komissio korostaa kuitenkin, että asiassa on ryhdyttävä muihin toimenpiteisiin erityisesti tietotekniikan kriisiryhmän tehokkaan verkon luomiseksi.
However, in a press release of 1 April 2011 (IP/11/395), the Commission deemed it necessary to take further action in this area, specifically to establish an effective network of Computer Emergency Response Teams (CERTs).
Minkä jäsenvaltioiden elintärkeät tietoinfrastruktuurit ovat komission mielestä alttiimpia tietoverkkohyökkäyksille ja häiriöille?
In the Commission's view, which Member States have weak critical information infrastructure protection against cyber-attacks and disruptions?
Missä määrin hyvien käytäntöjen vaihtamisella tällä alalla jäsenvaltiot ovat vaikuttaneet kyberavaruuden herkkien tietojen suojaamiseen?
To what extent has the exchange of best practices in this area contributed to shielding sensitive information in cyberspace?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-004814/2011
Question for written answer E-004814/2011
Aihe: Nuoret liikkeellä -kortti
Subject: Youth on the Move card
Kun otetaan huomioon, että nuorilla on tänä päivänä käytössää jo ennestään lukuisia kortteja, kuten esimerkiksi liikkuvuuteen osallistuvan nuoren eurooppalaisen kortti tai kulttuurikortti, mikä on kyseisen kortin sisältämä lisäarvo? —
Given that there are already many cards for young people today, such as cards for mobility or culture, can the Commission say what will be the added value of this card?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-004815/2011
Question for written answer E-004815/2011
Aihe: Yksityiset vankilat
Subject: Private prisons
Yhdysvalloissa toimivien yksityisten vankiloiden liikevaihto ylittää viisi miljardia dollaria.
Private prisons operate in the USA, with a turnover of over USD 5 billion.
Näissä liittovaltion vankiloiden rinnalla toimivissa vankiloissa on noin 10 prosenttia Yhdysvaltojen vangeista ja ne veloittavat 90–100 dollaria päivältä niissä olevasta vangista.
These private prisons, which exist alongside federal prisons, host some 10 % of US prisoners and charge the state USD 90 to 100 per day per prisoner.
Yksityisille vankiloille on usein tyypillistä, että niiden pääasiallisena huolena on voiton saaminen eikä niinkään vankien kuntouttaminen tavoilla, joilla ne ”valikoivat päältä” vankinsa näiden tekemien rikosten mukaan tai vankien terveydentilan mukaan, jottei niille aiheutuisi taloudellista vahinkoa.
Private prisons are often accused of being geared towards profit rather than punishment, as they ‘choose’ the prisoners they accept depending on the crimes committed and their state of health, so as not to suffer financial loss.
Lisäksi on havaittu osallistumista rikokseen.
Furthermore, there have been cases of conflicts of interest.
Onko jäsenvaltioissa yksityisiä vankiloita ja, jos näin katsotaan, miten niissä menetellään avoimuuden toteuttamiseksi ja viranomaisten toiminnan täydentämiseksi?
If so, how is it ensured that they operate transparently and in parallel to public prisons?
Mitä ongelmia niistä aiheutuu? —
What problems have occurred? —
Kun otetaan huomioon monille maille julkisten vankiloiden täyttymisestä aiheutuvat ongelmat, olisiko komission mielestä hyvä ajatus perustaa yksityisiä vankiloita?
Given the problems many countries have with the overcrowding of public prisons, does the Commission consider the establishment of private prisons to be an option?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-004816/2011
Question for written answer E-004816/2011
Aihe: Verkkoturvallisuutta ja tietoverkkorikollisuutta käsittelevän EU:n ja Yhdysvaltain työryhmän tarkoitus
Subject: Purpose of the EU‑US Working Group on Cyber-Security and Cyber-Crime
Verkkoturvallisuutta koskevan transatlanttisen yhteistyön parantamiseksi perusteilla on yhteinen, verkkoturvallisuutta ja tietoverkkorikollisuutta käsittelevä EU:n ja Yhdysvaltain työryhmä sekä muita uusia elimiä, kuten tietoverkkorikollisuutta käsittelevä EU:n keskus, eurooppalainen tiedonjako- ja hälytysjärjestelmä sekä CERT-kriisiryhmien verkosto.
To enhance transatlantic cooperation on cyber-security, a joint EU‑US Working Group on Cyber-Security and Cyber-Crime is being set up, amongst other new bodies such as an EU cyber-crime centre, a European information-sharing and alert system and a network of Computer Emergency Response Teams (CERTs).
Näistä aloitteista ja sopimuksista on saatavilla vain vähän tietoa.
Little information can be found about these initiatives and agreements.
Verkkorikollisuutta koskevia luotettavia ja riippumattomia tutkimuksia ei ole toteutettu.
Reliable and independent studies of the scope of cyber-crime have not been carried out.
Ainoat verkkorikollisuutta koskevat tiedot ja luvut ovat sellaisten yksityisten tahojen julkaisemia, joiden liiketoiminta hyötyisi tietojenseurannan sääntelyn tiukentamisesta.
The only available facts and figures concerning cyber-crime have been published by private parties with a business interest in the adoption of strict arrangements to regulate information monitoring.
Jotta voidaan tehdä oikeanlainen poliittinen ja oikeudellinen päätös, on tärkeää tietää tiedot ja luvut sen sijaan, että politiikka perustuisi oletettuihin riskeihin.
To make a sound political and legal judgment, however, it is necessary to know facts and figures instead of basing policy on perceived risks.
Mihin tietoihin ja lukuihin Yhdysvaltain kanssa tehdyt sopimukset perustuvat?
On what facts and figures are the agreements with the US based?
Millä teknisillä keinoilla tiedonkulkua seurataan ja mitkä ovat kokonaiskustannukset?
By what technical means will the flow of data be monitored and what is the overall cost?
Miten yksityinen sektori osallistuu tiedonkulun hallintaan?
How will the private sector be involved in the managing of data flows?
Mihin rikoksiin keskitytään?
Which crimes will be targeted?
Miten lainsäädäntöä sovelletaan näiden rikosten osalta?
In connection with those crimes, how will law enforcement proceed?
Tarvitaanko oikeuden päätöstä ennen tiedonkulun estämistä tai tiedon suodattamista?
Will a court decision be needed before information is blocked or filtered?
Katsottaisiinko WikiLeaksin paljastukset verkkorikollisuudeksi?
Would the leaks by WikiLeaks be classed as a cyber-crime?
Minkälaista Euroopan kansalaisia koskevaa tietoa jaetaan asiaankuuluvien Yhdysvaltain organisaatioiden kanssa ja asiaankuuluvissa EU:n organisaatioissa?
Which type of information about European citizens will be shared with the relevant US organisations and within the EU organisations concerned?
Mitä komissio tarkoittaa sanomalla, että työryhmä keskittyy ”kaupalliseen puoleen”?
What does the Commission mean by stating that the working group will focus on ‘the commercial side’?
Miten edellä tarkoitetut organisaatiot turvaavat sananvapauden, oikeuden päästä tietoihin käsiksi ja saada niitä, oikeuden yksityisyyteen ja muut perusoikeudet, joita voidaan rikkoa ilman tiedonkulun hallintajärjestelmää koskevaa ennakkosäädöstä?
How will the abovementioned organisations safeguard freedom of speech, the right to access and receive information, the right to privacy and other fundamental rights, which can be violated without ex ante regulation of a system to manage information flows?