natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Neuvosto vahvisti 13. helmikuuta 2009 antamissaan päätelmissä, että on tärkeää edistää EU:n kotimaisten fossiilisten polttoaineiden varantojen kehittämistä ympäristön huomioon ottavalla tavalla ja niiden tehokasta ja kestäväpohjaista käyttöä huipputeknologiaa soveltamalla.
The importance of promoting environmentally compatible development of the EU's indigenous fossil fuel resources and their efficient and sustainable use through the application of advanced technologies was confirmed by the Council in its conclusions of 13 February 2009.
Lisäksi neuvosto korostaa energiatehokkuuden vaikutusta.
Moreover, the Council would also highlight the contribution of energy efficiency.
Energiatehokkuuspaketista, joka toimitettiin neuvostolle ja
From the energy efficiency package submitted to the
Euroopan parlamentille vuoden 2008 lopulla, asetus renkaiden polttoainetehokuutta koskevasta merkinnästä 2008/0221 (COD). on jo annettu, ja energiaan liittyvien tuotteiden energiatehokkuuden merkintöjä 2008/0222 (COD). ja rakennusten energiatehokkuutta 2008/0223 (COD). koskevat kaksi direktiiviehdotusta viimeistellään lähitulevaisuudessa.
Council and the European Parliament at the end of 2008, the regulation regarding the labelling of the fuel efficiency of tyres 2008/0221 (COD). has already been adopted while the other two proposed Directives, regarding the energy efficiency labelling of energy-related products 2008/0222 (COD). and the energy performance of buildings 2008/0223 (COD). , are to be finalised in the near future.
Erityisesti on huomattava, että viimeksi mainitun direktiivin mukaisesti jäsenvaltioiden on laadittava kansallisia suunnitelmia lisätäkseen ”lähes nollaenergiarakennusten” määrää: näiden rakennusten energiatarpeet olisi tuotettava hyvin merkittävissä määrin uusiutuvista energialähteistä saadulla energialla, mukaan lukien paikan päällä tai lähistöllä tuotettavalla uusiutuvalla energialla.
It may be noted, in particular, that under the latter Directive, Member States must draw up national plans to increase the number of ‘nearly zero energy buildings’ whose energy needs should to a very significant extent be covered by energy from renewable sources, including renewable energy produced on-site or nearby.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6127/09
WRITTEN QUESTION E-6127/09
Aikooko Euroopan komissio säilyttää kaivosteollisuudelle myönnettävät tuet?
Is the Commission planning to retain mining sector subsidies?
Koska asetuksen (EY) N:o 1407/2002 perusteet ovat edelleen voimassa, aikooko Euroopan komissio jatkaa sen voimassaoloa?
Since the reasons behind Regulation (EC) No 1407/2002 still exist, is the Commission planning to prolong this regulation?
Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen tuet alalle, josta ovat riippuvaisia tuhannet työpaikat?
What action has the Commission taken to ensure that a sector on which thousands of jobs depend continues to receive assistance?
Mihin käytännön toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen Euroopan unionin omavaraisuuden energiatoimitusten suhteen?
What specific measures is the Commission thinking of adopting to ensure that the European Union is self-sufficient as regards its energy supply?
Mitä toimenpiteitä komissio on toteuttanut edistääkseen yhteisön oman kivihiilen kulutusta?
What has been done to promote the consumption of indigenous coal?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6128/09
WRITTEN QUESTION E-6128/09
Aihe: Kestävä kehitys ja julkiset hankinnat
Subject: Sustainable development and public procurement
Jäsenvaltioiden julkisten hankintasopimusten arvo lasketaan vuositasolla miljardeissa euroissa ja niiden osuus BKT:sta on merkittävä.
Public procurement in Member States accounts for billions of euros worth of contracts every year, and a significant proportion of GDP.
Huolta on tunnettu erityisesti siitä, että kestävän kehityksen vaatimuksia voidaan käyttää eräänlaisen protektionismin muotona, koska ne rohkaisevat urakoitsijoita ostamaan lähellä tuotettuja tuotteita.
There is concern that the application of sustainable development criteria may be used as a form of protectionism because it encourages contractors to ‘buy local’.
Jotkut urakoitsijat saattavat välttää kestävän kehityksen tavoitteita myös sen vuoksi, että urakoitsijat varovat oletettua kilpailusääntöjen rikkomisen riskiä.
Similarly, some contractors may avoid sustainable development objectives because of an assumed risk of contravening competition law.
Myöntääkö komissio, että kestävää kehitystä voidaan edistää julkisten hankintojen sopimuksilla ja aikooko komissio harkita suuntaviivojen antamista sen selventämiseksi, missä määrin kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttäminen mainittuihin sopimuksiin on sopusoinnussa julkisia hankintoja ja vapaata kilpailua sisämarkkinoilla koskevien EU:n sääntöjen kanssa?
Does the Commission recognise the potential for sustainable development to be achieved through public procurement contracts, and will the Commission consider producing guidelines to clarify how the inclusion of sustainable development objectives in such contracts is compatible with EU rules on public procurement and fair competition in the internal market?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6132/09
WRITTEN QUESTION E-6132/09
esittäjä(t): Axel Voss (PPE)
by Axel Voss (PPE)
(9. joulukuuta 2009)
(9 December 2009)
Aihe: Eläinten hyvinvointi Kreikassa
Subject: Animal protection in Greece
Mykonoksella on paljon vapaana kulkevia eläimiä.
There are a lot of stray animals on Mykonos.
Tutkimuksista käy ilmi, että eläintensuojelijat yrittävät julisteiden avulla muuttaa kotieläinten käsittelyä koskevia asenteita Kreikassa, koska kreikkalaisten lehtiartikkelien mukaan vain harvat kreikkalaiset ovat kiinnostuneita tämän ongelman ratkaisemisesta.
Inquiries show that animal rights groups are already trying, through posters, to prompt the Greek population to rethink their treatment of pets, as according to newspaper reports, very few people are interested in tackling the problem.
Lehtiartikkeleissa otetaan myös esille voimassa olevia direktiivejä koskevat valtion toiminnan ja valvonnan puutteet.
The newspapers also describe a lack of state involvement and monitoring of the existing directives.
Lisäksi lomailijat kertovat, että myös tuotantoeläimiä pidetään huonoissa oloissa.
Furthermore, holiday-makers report that farm animals in Greece are also kept in poor conditions.
Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomioista käy ilmi, että EU on jo tietoinen eläinten hyvinvointiin liittyvistä ongelmista Kreikassa.
ECJ rulings show that the EU is already aware of the problem of animal protection in Greece.
Tämän johdosta esitän komissiolle seuraavat kysymykset: —
I would therefore like to put the following questions to the Commission: —
Mihin toimenpiteisiin aiotaan ryhtyä, jotta eläinten hyvinvointiin liittyvät näkökohdat otettaisiin huomioon Kreikassa? —
What measures are being taken in Greece to enforce animal protection? —
Miten Kreikan valtio saadaan muuttamaan asennettaan kyseisten direktiivien täytäntöönpanon ja soveltamisen suhteen? —
How will Greece be induced to rethink how it implements and applies the relevant directives? —
Miten ja missä tärkeysjärjestyksessä jo olemassa oleva eläinten suojelua ja hyvinvointia koskeva yhteisön toimintasuunnitelma vuosiksi 2006–2010 (KOM(2006)0013 – EUVL C 49, 28.2.2006) pannaan täytäntöön?
How is the existing Community Action Plan on the Protection and Welfare of Animals 2006‑10 (COM(2006)13 — Official Journal C 49, 28.2.2006) being implemented and with what priorities?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6133/09
WRITTEN QUESTION E-6133/09
Aihe: Tukien palauttaminen
Subject: Repaying subsidies
Tuotantopaikkoja koskevan kilpailun kovetessa yrityksiä houkutellaan jatkuvasti suorilla ja epäsuorilla tuilla.
In the increasingly fierce competition to select production sites, companies are repeatedly being lured with direct and indirect subsidies.
Aiemmat kokemukset ovat osoittaneet, että tämä voi johtaa yritystoiminnan siirtoihin EU:n sisällä.
Experience shows that this may lead to companies relocating within the EU.
Tukien palauttamista koskevat vaatimukset (mikäli tällaisia vaatimuksia ylipäätään esitetään) jäävät ilmeisesti usein tuloksettomiksi.
Demands for payment of subsidies — when such demands are actually made — often seem to come to nothing.
Konkreettisia ongelmia oli esimerkiksi Saksassa Nordrhein-Westfalenissa sijainneen Nokian lopetetun tuotantopaikan kohdalla.
To give a concrete example, this problem manifested itself when Nokia decided to close its production plant in North Rhine Westphalia in Germany.
Missä määrin on saatu vahvistusta Euroopan sisäisiin yritystoiminnan siirtoihin liittyville epäilyksille?
To what extent have suspicions with regard to relocations throughout Europe been substantiated?
Onko tähän asiaan liittyen annettu tuomioita tai määrätty sakkoja?
Have judgments been handed down or fines imposed in this regard?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6134/09
WRITTEN QUESTION E-6134/09
Aihe: Välimeren unioni – Kustannukset ja hankkeet
Subject: Union for the Mediterranean: follow-on costs and projects
Välimeri sijaitsee kolmen keskuksen – EU:n, eteläisten ja itäisten valtioiden sekä Persianlahden maiden – välissä.
The Mediterranean Sea is located between three geographical zones: the EU, the southern and eastern countries and the Gulf states.
Yli vuosi sitten perustetun Välimeren unionin oli tarkoitus nivoutua 14 vuotta sitten aloitettuun Barcelonan prosessiin, jossa Välimeren maat pyritään liittämään aiempaa tiiviimmin toisiinsa.
The Union for the Mediterranean was formed over a year ago to follow on from the Barcelona Process, which was launched 14 years ago and provided for the Mediterranean states to be tied more closely to the EU.
Jäsenet ovat ilmeisesti päässeet sopimukseen aurinkoenergian kehittämisen ja Välimeren puhdistamisen kaltaisista hankkeista, mutta unionin toiminta takertelee arabivaltioiden ja Israelin välisten konfliktien vuoksi.
Apparently, members had little difficulty in finding common ground on issues like the ‘development of solar energy’ and the ‘de-pollution of the Mediterranean’, but the Union has stagnated due to conflicts between the Arab states and Israel.
Kuka maksaa perustamiskokouksen kustannukset, jotka ovat yli 175 miljoonaa euroa?
Who is bearing the cost of the opening conference, which amounts to a good EUR 175 million?
Onko EU osallistunut sen rahoitukseen?
Has the EU made a financial contribution?
Kuinka paljon EU on myöntänyt talousarviovaroja kyseiseen hankkeeseen?
Did the EU make money available from its budget for this project, and if so, how much?
Onko Välimeren unionin yhteydessä toteutettu joitakin hankkeita?
Have any projects been implemented as part of the Union for the Mediterranean?
Keskustellaanko EU:ssa Välimeren unionin yhteydessä lisätoimia koskevista suunnitelmista tai onko suunniteltu jatkohankkeita, ja jos on, niin millaisia?
Has the EU discussed plans on how to proceed with regard to the Union for the Mediterranean, i.e. are any follow-on projects planned, and, if so, what are they?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6135/09
WRITTEN QUESTION E-6135/09
Aihe: Yksittäisten EU:n jäsenvaltioiden maksuosuudet ETPP:n sotilasmenoissa
Subject: Contributions of individual Member States to ESDP spending for military operations
Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan rahoitusvaroja käytetään tunnetusti myös sotilaallisiin tarkoituksiin.
As we know, European Security and Defence Policy (ESDP) funds are used for both civilian and military purposes.
Esitän niihin liittyen seuraavat kysymykset: 1.
This brings us to the following questions: 1.
Miten suuria ovat yksittäisten EU:n jäsenvaltioiden (euromääräiset) maksuosuudet Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan Athena-budjetissa vuonna 2009?
What are the 2009 contributions (in EUR) of the individual Member States to the Athena budget for the European Security and Defence Policy?
Miten suuria nämä maksuosuudet olivat vuosina 2006, 2007 ja 2008?
What were they in 2006, 2007 and 2008?
Miten suuria olivat erityisesti Itävallan maksuosuudet kunakin edellä mainittuna vuonna? 2.
More specifically, what was Austria's contribution in the years mentioned above? 2.
Miten suuria ovat yksittäisten EU:n jäsenvaltioiden maksuosuudet Athena-mekanismin ulkopuolisissa ETPP:n sotilasmenoissa vuonna 2009?
What are the 2009 contributions of the individual Member States to ESDP military spending not included in the Athena mechanism?
Miten suuria olivat Itävallan maksuosuudet kunakin edellä mainittuna vuonna? 3.
What was Austria's contribution in the years mentioned above? 3.
Miten päätetään, mitkä jäsenvaltiot osallistuvat mihinkin ETPP:n operaatioihin tai mitkä jäsenvaltiot vastaavat sellaisten operaatioiden kustannuksista, joita ei makseta Athena-budjetista?
How is the decision made as to which Member States take part in which ESDP missions, i.e. which Member States bear the costs of the missions not covered by the ATHENA budget?
(1. maaliskuuta 2010)
(1 March 2010)
Neuvoston päätöksessä 2008/975/YUTP on säännökset sellaisten EU:n operaatioiden yhteisten kustannusten rahoitusta koskevista jäsenvaltioiden maksuosuuksista, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla.
Council Decision 2008/975/CFSP sets out the provisions governing the contributions of Member States to the financing of the common costs of EU operations having military or defence implications.
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 42 artiklassa määritetään yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevien päätösten puitteet.
Article 42 of the Treaty on European Union sets out the framework for decisions relating to the common security and defence policy.
Sellaisten EU:n operaatioiden, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla, yhteisten kustannusten rahoitusta hallinnoidaan Athene-järjestelmän avulla.
The financing of the common costs of EU operations having military or defence implications is administered by the Athena mechanism.
Muu kuin Athene-järjestelmän avulla hallinnoitava rahoitus on yksittäisten jäsenvaltioiden asia.
Financing which is not administered by the Athena mechanism is a matter for the individual Member States.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6136/09
WRITTEN QUESTION E-6136/09
Aihe: ETPP:n siviilejä koskevat kustannukset
Subject: ESDP civilian spending
Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan rahoitusvarat jaetaan tunnetusti siviili- ja sotilastarkoituksiin.
As we know, European Security and Defence Policy (ESDP) funds are used for both civilian and military purposes.
Esitän tähän liittyen seuraavat kysymykset: 1.
This brings us to the following questions: 1.
Kattavatko komission hallinnoimat YUTP:n määrärahat (osasto 19, luku 19.03) ETPP:n siviilejä koskevat kustannukset kokonaisuudessaan?
Does the CFSP budget, administered by the Commission (Title 19, Chapter 19 03), cover all ESDP civilian spending?
Jos ei, mistä loppuosuus tulee?
If not, where are the other contributions sourced?
Mitkä kulut katetaan YUTP:n määrärahoista ja mitkä muista lähteistä?
Which spending is covered by the CFSP budget and which spending by other sources of funding?
Minkä suuruisia ETPP:n siviilejä koskevat kustannukset olivat kokonaisuudessaan vuosina 2006, 2007 ja 2008?
What was total ESDP civilian spending in 2006, 2007 and 2008?
Minkä suuruiset nämä kulut ovat vuonna 2009? 2.
What is it in 2009? 2.
Missä menee tarkka raja komission hallinnoimien ETPP:n siviilejä koskevien kustannusten ja puhtaasti kehityspoliittisten kustannusten välillä?
What precise distinction is made between ESDP civilian spending administered by the Commission and pure development spending?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6137/09
WRITTEN QUESTION E-6137/09
Aihe: Maansiirto-, rakennus- ja purkujätteen vaihtoehtoista käsittelyä koskevan yhteisön lainsäädännön saattaminen osaksi Kreikan kansallista lainsäädäntöä
Subject: Incorporation into Greek national law of European legislation concerning the alternative management of waste from excavation, construction and demolition
Kreikan lakiin nro 2939/2001 on kyllä sisällytetty asiaa koskeva säännös, mutta sen täytäntöönpano edellyttää presidentin asetusta erityisestä maansiirto-, rakennus- ja purkujätteen vaihtoehtoisesta käsittelyjärjestelmästä.
A provision to that effect has also been incorporated into Greek Law 2939/2001 but its implementation requires a specific Presidential Decree establishing an alternative system for the management of waste from excavation, construction and demolition.
Tällaista asetusta ei kuitenkaan ole toistaiseksi vielä allekirjoitettu, ja sen vuoksi – Kreikan ympäristö-, energia- ja ilmastonmuutosministeriön virallisella internet-sivustolla olevien tietojen mukaan http://www.minenv.gr/anakyklosi/v.menu/aekk/aekk.html – tähän luokkaan kuuluvien jätteiden käsittelyssä on tällä hetkellä puutteita.
No such decree has yet been signed and, as a result — according to the official website of the Hellenic Ministry for the Environment, Energy and Climate Change http://www.minenv.gr/anakyklosi/v.menu/aekk/aekk.html — the management of this category of waste is ‘piecemeal and causing major environmental problems owing to its uncontrolled disposal’.
Näistä jätteistä, joita arvioidaan päivittäin kertyvän 100 000 tonnia, pieni osa päätyy joko valvotuille kaatopaikoille tai tyhjennysyksiköihin, kun taas suuri osa näistä jätteistä jätetään valvomatta jokiin ja puroihin, vanhoihin louhoksiin ja yleensä luontoon.
It is estimated that this type of waste amounts to 100 000 tonnes per day, a small part of which ends up in landfill sites or refuse tips, whilst large quantities are simply dumped into ravines, disused quarries and the natural environment in general.
Näin ollen pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
Will the Commission say: 1.
Onko komissio tietoinen siitä, että maansiirto-, rakennus- ja purkujätteen vaihtoehtoista käsittelyä koskevan yhteisön lainsäädännön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on vakavasti viivästynyt? 2.
whether it is aware of this serious delay in the incorporation into national law of European legislation concerning the alternative management of waste from excavation, construction and demolition, and 2.
Millaisia vaatimuksia komissio on esittänyt Kreikan hallitukselle tässä asiassa?
what representations it has made to the Greek Government to date on this matter?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6138/09
WRITTEN QUESTION E-6138/09
Aihe: Yhteinen maatalouspolitiikka ja eläinten hyvinvointia koskeva yhteisön lainsäädäntö
Subject: CAP with Community legislation on animal welfare
Suoria tukia voidaan vähentää tai evätä niiltä viljelijöiltä, jotka eivät täytä kyseisiä vaatimuksia.
Farmers who do not comply with these requirements are subject to reductions of, or exclusion from, direct support.
Mitä tietoja komissiolla on siitä, miten kukin jäsenvaltio menettelee varmistettaessa, että viljelijät noudattavat asetuksen liitteessä II luetellun eläinten hyvinvoinnista annetun lainsäädännön täydentäviä ehtoja?
What information does the Commission have regarding how each Member State is approaching the task of ensuring that farmers are ‘cross-complying’ with the animal welfare legislation listed in Annex II to the regulation?
Katsooko komissio, että jäsenvaltiot suhtautuvat riittävän jämäkästi sen varmistamiseen, että viljelijät noudattavat asiaankuuluvia vaatimuksia eläinten hyvinvoinnista ennen suorien tukien maksamista asetuksen (EY) N:o 73/2009 nojalla?
Is the Commission satisfied that the Member States are taking a sufficiently rigorous approach to ensuring that farmers are complying with the relevant requirements on animal welfare before making direct payments under Regulation 73/2009?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6139/09
WRITTEN QUESTION E-6139/09
Aihe: EU:n tuki palestiinalaisille pakolaisille
Subject: EU aid to Palestinian refugees
Voiko komissio toimittaa luettelon kaikista EU:n tukiohjelmista – taloudellisesta tuesta sekä ”luontoiseduista” – joita tällä hetkellä suunnataan erityisesti YK:n Lähi-idässä olevien palestiinalaispakolaisten avustus- ja työelimen määrittelemille palestiinalaisten pakolaisleirien asukkaille?
Can the Commission provide a list of all EU aid programmes — financial assistance as well as ‘in kind’ — that are currently directed specifically towards the residents of the Palestinian refugee camps, as defined by the United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6140/09
WRITTEN QUESTION E-6140/09
esittäjä(t): Marianne Thyssen (PPE) ja Andreas Schwab (PPE)
by Marianne Thyssen (PPE) and Andreas Schwab (PPE)
Aihe: Lelujen turvallisuus – Lattiapalapelit
Subject: Safety of toys — floor puzzles
Belgiassa äskettäin tehty tutkimus on osoittanut, että tietyt lasten lattiapalapelit sisältävät mahdollisesti vaarallisia aineita, erityisesti liuottimia, kuten formamidia, ammoniakkia ja asetofenonia.
Recent research in Belgium has demonstrated that certain toy floor puzzles contain potentially dangerous substances, in particular solvents such as formamide, ammonia and acetonfenone.
Näitä liuottimia käytetään leluissa peittämään epämiellyttäviä hajuja tai niillä maalataan tiettyjä lelujen osia.
These solvents are used in toys to disguise unpleasant odours or to paint certain parts of the toy.
Jotkut näistä aineista voivat olla vahingollisia, kun niitä hengitetään tai laitetaan suuhun.
Some of these substances can be harmful when they are inhaled or put in the mouth.
Lisäksi ne voivat ärsyttää silmiä ja ihoa.
In addition they can cause irritation to the eyes and skin.
Onko komissiolle jo tiedotettu määräysten vastaisista lasten lattiapalapeleistä EU:n jäsenvaltioissa?
Has the Commission already been informed about non-compliant toy floor puzzles in EU Member States?
Jos on, niin missä jäsenvaltioissa?
If so, in which Member States?
Onko RAPEX-ilmoitus jo annettu?
Has a RAPEX notification been issued yet?
Aikooko komissio kehottaa kansallisia markkinavalvontaviranomaisia ryhtymään ennalta ehkäiseviin toimiin?
Will the Commission advise the national market surveillance authorities to undertake preventive action?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6141/09
WRITTEN QUESTION E-6141/09
Aihe: EU:n energiavarmuuden parantamista eteläisen käytävän kautta koskevat Euroopan komission prioriteetit
Subject: Commission priorities regarding measures to safeguard EU energy supplies through the Southern Corridor
Kun otetaan huomioon Eurooppaa kohdanneet energiakriisit, joista viimeisin oli viime talvena, Euroopan unionin energiavarmuuden parantamisen tulisi olla yksi jäsenvaltioiden ja Euroopan komission päähuolenaiheista.
In view of the energy crises which have confronted Europe, most recently last winter, measures to safeguard EU energy supplies should be one of the principal concerns of the Member States and the Commission.
Nabucco-projektia koskevan sopimuksen solmiminen on tärkeä askel mittavassa prosessissa, joka koskee hiilivetyjen hankintalähteiden ja ‑reittien laajentamista.
The signature of the agreement concerning the Nabucco project is a major step forward in the wider context of efforts to diversify hydrocarbon fuel sources and supply routes.
Esitän teille edellä mainittuihin asioihin liittyen seuraavat kysymykset: 1.
In view of this: 1.
Mitkä ovat Euroopan komission prioriteetit eteläeurooppalaisen käytävän suhteen lähitulevaisuudessa? 2.
What are the Commission’s immediate priorities regarding Europe’s Southern Corridor? 2.
Mitkä ovat Euroopan komission prioriteetit kaasu- ja sähköverkkojen yhdistämisprojektien osalta?
What are the Commission’s priorities regarding projected gas and electricity network interconnections?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6143/09
WRITTEN QUESTION E-6143/09
esittäjä(t): Evelyne Gebhardt (S&D)
by Evelyne Gebhardt (S&D)
Aihe: Työntekijöiden palkkaaminen toimialapalveluyritysten kautta Euroopan komissioon
Subject: Employment of temporary agency staff at the European Commission
Keskusteltuani viime aikoina useasti Euroopan komission työntekijöiden kanssa, jotka eivät työskentele suoraan Euroopan komission alaisina, vaan toimialapalvelun kautta, pyydän saada vastauksen seuraaviin kysymyksiin: 1.
Having recently spoken many times with staff at the Commission who were not directly employed by the Commission, but, rather, by a temporary agency, I would ask for information on the following points: 1.