natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aihe: Irtisanomista koskeva lainsäädäntö
Subject: Redundancy legislation
Mitä EU:n voimassa olevassa lainsäädännössä säädetään yritysten velvollisuuksista, kun nämä irtisanovat henkilöstöä?
What European legislation exists on businesses' obligations when they make an individual redundant?
Onko EU:lla säädöksiä, jotka koskevat jokaisen työntekijän oikeuksia tällaisessa tilanteessa?
Is there EU legislation on the basic rights of every worker in this respect?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6407/09
WRITTEN QUESTION E-6407/09
Aihe: Direktiivin 2001/83/EY mukaiset ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevat yhteisön säännöt ja tietosuojasäännökset
Subject: The Community code relating to medicinal products for human use, and regulatory data protection in accordance with Directive 2001/83/EC
Direktiivi on hyvin monimutkainen, ja haluaisin saada selvennystä yhteen näkökohtaan.
This is a complex piece of legislation and I would welcome clarification on one aspect of it.
Kun tietosuojasäännöstöä sovelletaan alkuperäisen tuotteen hyväksymiseen – ja/tai luvan säilyttämiseen – tarvittaviin tietoihin, onko niin, että nämä tiedot ovat suojattuja kaikkialla, alkuperäisen markkinoille saattajan tiedoissa, myöhemmissä julkaisuissa tieteellisissä aikakauslehdissä tai toimivaltaisen viranomaisen yhteisön tai kansallisen lainsäädännön vapaan tiedottamisen ja avoimuutta koskevien säännösten mukaisesti julkaisemissa asiakirjoissa?
In instances where the data required for the authorisation — and/or for maintaining the authorisation — of an original product are subject to regulatory data protection, is it the case that all manifestations of those data are protected, whether in the originator’s file, in subsequent publications in scientific journals or in documents published by competent authorities in compliance with freedom-of-information and transparency provisions under Community or national law?
Merkitseekö tämä puolestaan sitä, etteivät muut yritykset kuin alkuperäisen luvan omaava yritys voi käyttää näitä tietoja osoittaakseen vastaavan tuotteen turvallisuutta ja tehokkuutta ennen tietosuojan voimassaolon päättymistä?
Does this in turn mean that the data cannot be used by companies other than the originator company, or by authorities, to establish the safety and efficacy of a copy product until the period of data protection has expired?
Onko siis pääteltävissä, että jos näin ei olisi, tietosuojalla ei olisi mitään todellista merkitystä?
Is it correct to assert that, were this not so, data protection would cease to have any real meaning?
Tällaisessa tapauksessa tietosuojalla olisi merkitystä ainoastaan, jos tietoja keräävät organisaatiot kieltäytyisivät julkaisemasta tutkimuksia ja jos viranomaiset kieltäisivät pääsyn tietojen luovuttajan tietoihin vapaan tiedottamisen ja avoimuuden periaatteiden mukaisesti.
In such a case, data protection would surely be meaningful only if organisations generating data refused to publish research and if authorities refused to provide access to originator information in keeping with freedom-of-information and transparency principles.
Tällainen tilanne olisi vastoin kansanterveyden etua.
Such a situation would be against the interests of public health.
Tästä seuraa, että direktiivin liitteessä I esitettyjä vaatimuksia – jotka koskevat alkuperäisen tuotteen markkinoille saattajan tutkimustietoon ja markkinoille saattamisen jälkeen saatuun kokemukseen perustuvia erityisiä tutkimuksia – ei pidä sivuuttaa.
It follows that the requirements in Annex A to the directive — in relation to particular studies based upon knowledge derived from the originator’s studies and post-marketing experience with the original product — should not be ignored.
Ei myöskään pitäisi olla mahdollista 8 artiklan 3 kohdan mukaan tehdyn lääkkeen saattamista markkinoille koskevassa hakemuksessa tai 10 artiklan 1 kohdan a alakohdan kohdassa iii vaadituissa tiedoissa käyttää perusteena julkaistua kirjallisuutta, jossa viitataan ”suojattuihin” tutkimuksiin ennen tietosuojan voimassaolon päättymistä, jolleivät 10 artiklan 1 kohdan a alakohdan vaatimukset julkaistun kirjallisuuden käytöstä täyty.
It should likewise not be possible, as part of a mixed marketing application made under Article 8(3) or as bridging data under Article 10(1)(a)(iii), to rely upon published literature referring to ‘protected’ studies until the protection period has expired or unless the requirements concerning the use of published literature under Article 10(1)(a) have been met.
Olenko ymmärtänyt asian oikein?
Is this correct?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6408/09
WRITTEN QUESTION E-6408/09
Aihe: Epäsuorat maankäytön muutokset
Subject: Indirect land use change
Miten on edistytty sellaisen tekijän kehittämisessä, jonka avulla otetaan huomioon äskettäin hyväksytystä EU:n biopolttoainepolitiikasta johtuvista epäsuorista maankäytön muutoksista aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt?
What is the state of progress with development of a factor to take into account the greenhouse gas (GHG) emissions caused by indirect land use change due to the recently adopted EU biofuels policy?
Milloin komissio esittää parlamentille komission biopolttoainepolitiikan vaikutuksia arvioivat tutkimukset – erityisesti maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston, kauppapolitiikan pääosaston ja yhteisen tutkimuskeskuksen tilaamat tutkimukset – ja altistaa ne julkiselle valvonnalle?
When will the Commission present to Parliament the studies evaluating the impacts of its biofuels policy — in particular those commissioned by DG AGRI, DG TRADE and the JRC in relation to indirect land use change — and open them to public scrutiny?
Tutkiiko komissio myös epäsuoria maankäytön muutoksia koskevan tekijän käytännön soveltamista?
Is the Commission also exploring the practical application of the ILUC (indirect land use change) factor?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6409/09
WRITTEN QUESTION E-6409/09
Aihe: Komission toteuttamat toimenpiteet lisääntyneestä biopolttoainetuotannosta johtuvien epäsuorien maankäytön muutosten aiheuttamien päästöjen arvioimiseksi ja minimoimiseksi
Subject: Commission's activities to assess and minimise emissions resulting from indirect land use change caused by increased biofuels production
Euroopan unioni hyväksyi äskettäin biopolttoainepolitiikan.
The European Union recently adopted a biofuels policy.
Politiikkaa koskevissa neuvotteluissa yksi parlamentin tärkeimmistä vaatimuksista oli epäsuorien maankäytön muutosten vaikutusten riittävä sisällyttäminen biopolttoaineiden ja bionesteiden kestävyyskriteereihin.
During negotiations on the policy, one of Parliament’s key demands was for adequate incorporation of the impacts of indirect land use change into the sustainability criteria for biofuels and bioliquids.
Komissio lupasi tarkastella vaikutuksia ja ehdottaa tapoja, joilla vaikutukset voitaisiin sisällyttää biopolttoaineiden kasvihuonekaasupäästöjen laskentamenetelmiin.
The Commission promised to review the impacts and to propose ways of including them in the methodology for calculating greenhouse gas (GHG) emissions from biofuels.
Miten tekijän, joka ottaisi huomioon epäsuorien maankäytön muutosten aiheuttamat päästöt, kehittämisessä on edistytty?
In light of this, what is the state of progress with development of a factor for taking into account the GHG emissions caused by indirect land use change?
Aikooko komissio myös tutkia epäsuorien maankäytön muutosten vaikutuksia mittaavan tekijän (ILUC factor) käytännön sovellustapoja?
Is the Commission also exploring the practical application of the ILUC (indirect land use change) factor?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6410/09
WRITTEN QUESTION E-6410/09
Aihe: Viisumien vastavuoroisuus – Brasilia
Subject: Visa reciprocity — Brazil
Ottaen huomioon komission käynnistämät viimeaikaiset järjestelyt Brasilian kanssa, jotka koskevat Maltan ja muiden EU:n kansalaisten viisumivapaata matkustamista, mitä komissio aikoo seuraavaksi tehdä sopimuksen viimeistelemiseksi?
Following the recent arrangements which the Commission initiated with Brazil in the area of visa-free travel for Maltese and other EU citizens, what are the next steps the Commission will be taking to finalise an agreement?
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä vakuuttaakseen Brasilian viranomaiset noudattamaan vastavuoroisuutta koskevia sitoumuksiaan?
What measures does the Commission intend to take in order to convince the authorities in Brazil to honour their commitments on reciprocity?
Onko komissiolla mitään tietoa siitä, milloin Maltan kansalaiset pääsevät nauttimaan viisumivapaasta matkustamisesta Brasiliaan samalla tavoin kuin Brasilian kansalaiset, jotka voivat jo nauttia viisumivapaasta matkustamisesta Maltaan?
Does the Commission have any indication as to when Maltese citizens will be able to benefit from visa-free travel to Brazil in the same way that Brazilian citizens can already benefit from visa-free travel to Malta?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6411/09
WRITTEN QUESTION E-6411/09
Aihe: Korkeajännitelinjojen sähkömagneettinen säteily
Subject: Electrical radiation from high-voltage power lines
Tutkimukset osoittavat, että sairauksien kuten leukemian ja syövän kehittyminen on sitä todennäköisempää, mitä lähempänä korkeajännitelinjoja henkilö asuu.
Research shows that the chance of developing diseases such as leukaemia and cancer is greater, the closer a person lives to high-voltage power lines.
Neuvosto itse otti vastuun tutkimuksen toteuttamisesta.
The Council based itself on the carrying out of research.
Komissio vastasi vuonna 2007 Parlamentin kysymys E-5173/2006 . , että näiden suositusten seuranta kuuluu jäsenvaltioille, mutta myönsi haittavaikutukset terveydelle.
The Commission replied in 2007 Parliamentary Question E‑5173/2006. that the follow-up to these recommendations is the responsibility of the Member States, but recognised the consequences for health.
Vuonna 2009 hyväksytyssä päätöslauselmassa P6_TA(2009)0212 Euroopan parlamentti huomautti tarpeesta tarkastaa suosituksia uudelleen viimeaikaisen tutkimuksen valossa.
In a resolution adopted in April 2009 P6_TA(2009)0216 . , the European Parliament drew attention to the need to review the recommendations, again on the basis of research.
Kuinka monta tutkimusta komissio tarvitsee päätöksensä pohjaksi ennen tehokkaisiin ja ratkaiseviin toimiin ryhtymistä?
How many studies does the Commission intend to await before taking effective and decisive action?
Voiko komissio tarkentaa, mitä tutkimustuloksia se odottaa ja miltä tahoilta?
Could the Commission specify what research results it is waiting for, and from what bodies?
Aikooko komissio tämän vaalikauden aikana laajentaa yllä mainittua direktiiviä koskemaan työntekijöiden sijaan kaikkia kansalaisia?
Does the Commission intend, during this legislative term, to extend the abovementioned directive to cover the general public (and not only to protect workers)?
Voiko komissio mainita todelliset syyt sen toiminnan hitauteen tässä asiassa?
Could the Commission give the real reasons for its slowness to act in relation to this issue?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6412/09
WRITTEN QUESTION E-6412/09
Aihe: Vammaisten matkustajien ja pienten lasten kanssa matkustavien äitien oikeudet Euroopan lentoasemilla
Subject: Rights of disabled passengers and mothers travelling with small children at European airports
Monien Euroopan lentoasemien välillä on huomattavia eroja yksin imeväisikäisten ja pienten lasten kanssa matkustavia naisia koskevissa helpotuksissa.
There are considerable disparities in the facilities provided at many European airports for women travelling alone with babies and small children.
Palvelujen taso ei ole läheskään riittävä huolimatta siitä, että lentoliikenteen harjoittajat vakuuttavat ”tekevänsä kaikkensa helpottaakseen vammaisten, sairaiden ja pienten lasten kanssa matkustavien äitien matkustamista”.
Despite assurances from airlines that they are doing ‘everything possible to facilitate travel by disabled or sick passengers and mothers with small children’, the service levels provided are far from adequate.
Yhtä olennaiselta ongelmalta tuntuu pienten lasten kanssa matkustavien naisten erillisten lähtöselvityspisteiden sekä asianmukaisesti koulutetun, apua tarjoavan henkilökunnan puuttuminen.
Another major problem is the lack of designated areas for women with small children and of properly qualified staff to assist them.
Tämän johdosta haluan kysyä, onko olemassa yleiseurooppalaisia periaatteita, joita lentoyhtiöiden ja lentoasemien tulisi noudattaa tarjotessaan palveluita liikuntarajoitteisille ja pienten lasten kanssa matkustaville äideille?
In the light of the above, will the Commission say whether there are any European rules governing the facilities carriers and airports are required to provide for passengers with restricted mobility or women travelling with small children?
Valvotaanko tällaisia palveluita?
Are these facilities subject to checks?
Aikooko Euroopan komissio ryhtyä tai onko se jo ryhtynyt toimiin asian käsittelemiseksi 27 jäsenvaltion tasolla?
Does the Commission intend to take steps to regulate this matter at the level of the 27 Member States or has it already done so?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6413/09
WRITTEN QUESTION E-6413/09
Aihe: Selvitys ikääntyvien työntekijöiden irtisanomissuojasta EU:ssa
Subject: Analysis of the protection against dismissal accorded to older workers in the EU
Lissabonin sopimuksen myötä sitovasti voimaan astuneen EU:n perusoikeuskirjan syrjintäkieltoa koskevassa 21 artiklassa kielletään kaikenlainen syrjintä, joka perustuu muun muassa henkilön ikään.
Article 21 of the EU Charter of Fundamental Rights, which, with the entry into force of the Treaty of Lisbon, has been made binding, prohibits all forms of discrimination, including discrimination based on a person’s age.
Olen jättänyt komissiolle aihepiiristä jo kolme kirjallista kysymystä (E‑0205/09, P‑2600/08, E‑2316/07).
I have already tabled three written questions to the Commission on this broad subject (E‑0205/09, P‑2600/08, and E‑2316/07).
Minua lähestyneet asiantuntijatahot ovat erittäin huolestuneita siitä, toteutuuko työntekijöiden yhdenvertaista kohtelua koskeva direktiivin kohta ikääntyneiden henkilöiden osalta.
I have been approached by expert circles who are especially worried about the question whether the provisions of the directive on equal treatment are being enforced in relation to older workers.
Kyse on irtisanomistilanteista monikansallisissa yrityksissä EU:n alueella, kun kyseessä on henkilöstö, joka on työskennellyt pitkään saman yrityksen palveluksessa (vähintään 25–30 vuotta).
This applies specifically to redundancies in multinationals established within the EU when the staff concerned have worked for the same firm for a long time (at least 25 to 30 years).
Koska EU:n jäsenmaissa on erilainen palkkataso, tulisi huomio kiinnittää erityisesti siihen, miten irtisanomiskorvaus määräytyy.
Given that wage levels differ from one Member State to another, the method of calculating redundancy payments needs to be a focus of particular attention.
On vahva syy epäillä, että irtisanomisprosessien yhteydessä myönnettävät etuudet kohdentuvat ikääntyneille työntekijöille EU:n jäsenvaltioissa yhdenvertaisuusperiaatteen vastaisesti.
There is good reason to believe that the share-out of redundancy benefits to older workers in the Member States runs counter to the principle of equality.
Erityisesti yli 55-vuotiaiden työntekijöiden osalta irtisanomiskorvauksen perusteena pitäisi olla palvelusvuodet.
Especially when workers are over 55, redundancy payments should be based on years of service.
Monikansallisten yritysten kannalta olisi pr-mielessä ja muutenkin edullista hoitaa irtisanomisprosessit laadukkaasti.
It would also be in the multinationals’ interest, among other things on account of the public relations aspect, to handle redundancy procedures properly.
Käsitykseni mukaan irtisanomiskorvauksista määrääminen ei ole EU:n toimivallan ulkopuolella.
To my mind, determining the size of redundancy payments does not lie outside the EU’s sphere of activity.
Esimerkiksi Saksassa korvaukset ovat perustuneet vallitsevaan käytäntöön, jota heikentämään ei ole kaivattukaan heikompitasoista EU-sääntelyä.
In Germany, for example, payments are based on prevailing practice and there is no call for any EU regulation that might serve to lower them.
Monissa muissa maissa tilanne ei ole kuitenkaan yhtä hyvä.
The situation in many other countries, however, is less favourable.
Esitänkin, että komissio käynnistää Euroopan unionin laajuisen selvityksen ikääntyvien työntekijöiden irtisanomissuojan toteutumisesta ja muuttaa sen perusteella joukkoirtisanomisdirektiiviä (98/59/EY) siten, että selvityksessä ilmenevät epäkohdat korjataan.
I propose that the Commission conduct an EU‑wide study to determine how protection against dismissal is applied to older workers and, on the basis of the findings, amend the Collective Redundancies Directive (Directive 98/59/EC) so as to remedy such shortcomings as might have been revealed.
Edellä olevan perusteella tiedustelen, mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä ehdotukseni toteuttamiseksi pikaisesti?
In the light of the foregoing, what steps will the Commission take to implement my proposal without delay?
Neuvoston direktiivin 98/59/EY Neuvoston direktiivi 98/59/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 225, 12.8.1998. tarkoituksena on lähentää työntekijöiden joukkovähentämistä koskevaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöä asettamalla tiedottamista, neuvotteluja ja ilmoittamista koskevat vähimmäisvaatimukset; tarkoituksena ei ole alan sääntöjen yhdenmukaistaminen koko EU:ssa.
Council Directive 98/59/EC Council Directive 98/59/EC of 20 July 1998 on the approximation of the laws of the Member States relating to collective redundancies, OJ L 225, 12.8.1998. aims to approximate Member States' legislation regarding collective redundancies by setting minimum requirements as regards such issues as information, consultation and notification, and not harmonise rules at EU level in this area.
Direktiivillä ei myöskään säännellä korvauksia tai muita työntekijöiden vähentämisen seurauksia, ja näin ollen ne kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan.
Furthermore, provisions on compensation or on the consequences of redundancies, including redundancy payments, are not covered by the directive and are, therefore, within the remit of the Member States.
Komissio muistuttaa, että direktiivin johdanto-osan 3 kappaleen mukaan direktiivin soveltamisalaan kuulumattomien joukkovähentämisiin liittyvien käytännön järjestelyjen ja vähentämisessä noudatettavien menettelyjen sekä vähentämisestä aiheutuvien seurausten lieventämiseksi tarkoitettujen toimenpiteiden vahvistaminen kuuluu kansallisen lainsäädännön alaan.
The Commission recalls that Recital 3 of the directive provides that the establishment of practical arrangements and procedures related to collective redundancies which are not covered by the directive and measures designed to alleviate the consequences of such redundancies falls within national legislation.
Lisäksi neuvoston direktiivissä 2000/78/EY Neuvoston direktiivi 2000/78/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista, EYVL L 303, 2.12.2000. kielletään ikään perustuva välitön ja välillinen syrjintä sekä häirintä ja käsky tai ohje harjoittaa syrjintää.
Furthermore, Council Directive 2000/78/EC Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation, OJ L 303, 2.12.2000. prohibits direct and indirect discrimination on the grounds of age as well as harassment and instruction to discriminate.
Kielto koskee useita eri yhteyksiä, kuten mahdollisuuksia työhön, uralla etenemistä ja työoloja (irtisanomiset ja palkka mukaan luettuina).
This prohibition applies to several aspects, such as access to employment, promotion and working conditions (including dismissals and pay).
Irtisanomiskorvaukset, joiden määrittämisessä ei oteta huomioon palvelussuhteen kestoa, voivat olla välillistä syrjintää (sellaisena kuin se määritellään neuvoston direktiivin 2000/78/EY 2 artiklan 2 kohdassa), jos niillä on suhteettomia kielteisiä vaikutuksia ikääntyneisiin työntekijöihin.
Redundancy payments which are established without consideration of duration of service may constitute indirect discrimination (as defined under Article 2(2) of Council Directive 2000/78/EC), if they have a disproportionate negative impact on older workers.
Välillinen syrjintä voi kuitenkin olla perusteltua, jos sillä pyritään oikeutettuun tavoitteeseen ja jos tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt keinot ovat asianmukaisia ja tarpeellisia.
However, indirect discrimination may be justified by a legitimate aim if the means of achieving that aim are appropriate and necessary.
Tällaisten kysymysten arviointi olisi suoritettava tapauskohtaisesti kansallisissa tuomioistuimissa ottaen huomioon erityisesti yrityksen irtisanomisjärjestelyt ja tilanne.
Such an assessment should be made on a case-by-case basis by the national courts, taking account in particular of the redundancy scheme and the situation of the company.
Komissio aikoo toteuttaa arvioinnin, joka koskee neuvoston direktiivin 98/59/EY käytännön täytäntöönpanoa talouskriisistä johtuvassa nykytilanteessa.
The Commission intends to carry out an assessment of the practical implementation of Council Directive 98/59/EC against the background of the current economic crisis.
Arviointiin sisältyy myös ikääntyneiden työntekijöiden tilanne.
That assessment will cover the situation of older workers.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6415/09
WRITTEN QUESTION E-6415/09
Aihe: Sisäilman laadun parantaminen
Subject: Improving indoor air quality
Sisäilman pilaantuminen on huomattava vaara ihmisten terveydelle, koska vietämme lähes 90 prosenttia päivittäisestä ajastamme suljetuissa tiloissa.
Indoor pollution is a significant threat to human health since we spend up to 90 % of our time every day in enclosed premises.
Ulkoilman laatua koskeva lainsäädäntö on kattava, mutta sisäilman laatua koskevia säännöksiä on erittäin vähän ja ne ovat hajanaisia lukuun ottamatta työpaikkoja koskevia säännöksiä.
Although there is a complete legislative framework relating to outdoor air quality, legal provisions concerning indoor air quality, with the exception of places of work, are minimal and fragmented.
Komission tiedonantoon ”Euroopan ympäristöterveystoimintasuunnitelma (2004–2010)” (KOM(2004)0416) sisältynyt toimi 12 oli ”Sisäilman laadun parantaminen”.
One of the measures contained in the Commission Communication on ‘The European Environment & Health Action Plan 2004‑10’ (COM(2004)0416) was ‘Action 12: Improve indoor air quality’.
Myöntääkö komissio, että sisäilman laatu on vakava ongelma, jota on tutkittava tarkasti?
Does the Commission agree that indoor air quality is a serious problem which should be examined more extensively?
Mitä konkreettisia toimia komissio on tähän mennessä toteuttanut sisäilman laadun parantamiseksi?
What practical measures has it taken to date to improve indoor air quality?
Aikooko komissio tehdä ehdotuksia, joilla pyritään ratkaisemaan sisäilman pilaantumisesta johtuviin terveyshaittoihin liittyvä ongelma, samalla tavoin kuin on menetelty ulkoilman laatua koskevien lainsäädäntötoimien kanssa?
Does it intend to submit proposals to tackle the question of harm to health caused by indoor air pollution along the lines of the legislative measures taken on outdoor air quality?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6417/09
WRITTEN QUESTION E-6417/09
(4. tammikuuta 2010)
(4 January 2010)
Meitä on kohdannut influenssapandemia.
We are today face to face with the flu pandemic.
EMEA on pyytänyt valmistajilta riskinhallintasuunnitelmien laatimista rokotteiden turvallisuuden tarkkailemiseksi niiden käytön ajan koko Euroopan unionissa.
The EMEA has asked the manufacturers to implement risk-management plans to monitor the safety of these vaccines while they are being used through the European Union.