natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mihin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt tai aikoo ryhtyä tässä asiassa?
What steps has it taken or will it take in this connection?
Millaisilla menetelmillä komissio voi varmistaa, että edellä mainittua direktiiviä noudatetaan?
What mechanisms are available to it to ensure compliance with the above directive?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4300/09
WRITTEN QUESTION E-4300/09
Aihe: Ateenassa sijaitsevan Artemis Agroteran muinaisen temppelin pelastaminen
Subject: Protection of the ancient temple of Artemis Agrotera in Athens
Erityinen, kenties jopa yleinen, kaavoitushanke uhkaa Ateenassa sijaitsevaa Artemis Agroteran muinaista kreikkalaista temppeliä (500-luvulta eKr.), vaikka kyse on Ateenan ja yleisemmin ottaen eurooppalaisen sivistyksen tärkeimmistä historiallisista ja arkeologisista monumenteista.
The ancient Greek temple of Artemis Agrotera in Athens (5th century B.C.) is under threat from plans for real estate development on part or the whole of the site, even though it is one of the most important historical and archaeological monuments in Athens, and within European civilisation in general.
Tunnetut kreikkalaiset merkkihenkilöt ja eurooppalaiset tutkijat, jotka ovat laatineet aiheesta tutkielmia, ovat korostaneet kohteen suurta historiallista merkitystä ja arvoa jo 1700‑luvulta alkaen.
The importance and enormous historical value of this site has been highlighted since the 18th century by eminent Greeks and other European scientists, who have also written academic theses on the subject.
Tietääkö komissio, onko kyseisen arkeologisen alueen kaavoitushanke kansainvälisen oikeuden ja niiden päätöksien mukainen, joilla pyritään suojelemaan kulttuuriomaisuutta kansainvälisesti?
Does the Commission know whether real estate development on this site is contrary to international law and international agreements on the protection of cultural monuments?
Aikooko komissio tehdä aloitteita suojellakseen kyseistä muinaista temppeliä ja estääkseen sen tuhoamisen?
Will the Commission take initiatives to protect this ancient temple and prevent its destruction?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4301/09
WRITTEN QUESTION E-4301/09
esittäjä(t): Georgios Toussas (GUE/NGL)
by Georgios Toussas (GUE/NGL)
Työtapaturmia ja ammattitauteja koskevien tietojen mukaan työntekijöiden terveyden‑ ja turvallisuudensuojelun tila on järkyttävä Kreikassa ja koko Euroopan unionin alueella.
Data on ‘accidents’ at work and occupational diseases reveal the deplorable state of health and safety protection of workers in Greece and in the EU.
Myös sosiaaliturvan kyseenalaisten lukujen mukaan vuosina 2000–2005 sattui 78 894 työtapaturmaa, joista 574 johti kuolemaan.
Even the unreliable data from the IKA social security institution show, for the five-year period 2000‑05, 78 894 workplace accidents of which 574 were fatal.
Vuonna 2008 kuolleiden lukumäärä oli 142, ja vuoden 2009 alusta lähtien 56 ihmistä on kuollut.
In 2008 there were 142 deaths, while since the beginning of 2009 the figure has reached 56.
Larymnassa Fthiotisin läänissä sijaitsevassa louhinta‑ ja metalliteollisuuden yrityksessä Lakrossa 2. ja 26. elokuuta sattuneissa työtapaturmissa kuoli kaksi työntekijää ja seitsemän työntekijää loukkaantui.
In the mining and metallurgy company LARKO, in Larimna, Fthiotida, two workers lost their lives in workplace ‘accidents’ on 2 and 26 August 2009, and another seven were injured.
Euroopan unionissa kuolee yksi työntekijä työhön liittyvien syiden vuoksi kolmen ja puolen minuutin välein.
A worker dies every 3.5 minutes in the EU from work-related causes.
Vuosittain noin 150 000 työntekijää menettää henkensä koko Euroopan unionin alueella.
Approximately 150 000 workers a year lose their lives in the EU.
Työhygienian ja -turvallisuuden kannalta olennaisten toimien hälyttävä laiminlyönti johtuu ND‑puolueen ja Pasok-puolueen johtamien peräkkäisten hallitusten sekä myös Euroopan unionin harjoittamasta politiikasta, joka polkee työntekijöiden oikeuksia työ‑ ja turvallisuusasioissa.
The disgraceful lack of substantial health and safety measures in workplaces is an aspect of the antisocialist policy of the successive ND and PASOK Governments and of the EU, with regard to the employment and safety rights of workers.
Hallitus pyrkii poistamaan raskaan ja epäterveellisen työn tekijöiden luokittelun ja hävittämään tämän tunnustetun osa-alueen kokonaan.
The Government is encouraging the mass declassification of categories of workers in heavy and unhealthy occupations and the abolition of this institution in general.
Direktiivissä 89/391/EY EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1 . ja Euroopan unionin viimeaikaisissa direktiiveissä, kuten melua, optista säteilyä ja asbestia koskevissa direktiiveissä on nähtävissä pyrkimys laskea työnantajille asetettavien vaatimusten tasoa yritysten kilpailukyvyn nimissä.
Directive 89/391/EEC OJ L 183, 29.6.1989, p.1. and the recent EU directives such as those on noise, optical radiation, asbestos, etc., have tended to reduce measures imposed on employers for the sake of enterprises’ competitiveness.
Mikä on komission näkökulma seuraaviin ehdotuksiin: työnantajat pakotetaan tarttumaan kaikkiin välttämättömiin toimiin työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden parantamiseksi; sen lopettaminen, että heidän on siirrettävä muille työssä esiintyvien vaarojen ja niiden seurausten ehkäisemiseen liittyvän vastuun, joka kuuluisi heille lainmukaisten työnantajan velvoitteiden mukaisesti; luodaan työhygienia‑ ja työturvallisuuspalveluja ja tilanteeseen sopivaa turvatoimien valvontaa julkisen terveyden palvelujen yhteydessä; sen ohjaaminen tarvittavan erikoistuneen henkilökunnan avulla, jolla on käytössään kaikki työpaikkaan liittyvät oikeudet (kansallinen työterveyslääkärien ja turvallisuusteknikoiden jaosto); sellaisen julkisen elimen luominen, jonka tehtävänä on pitää tarkasti kirjaa kaikista työpaikalla sattuneista onnettomuuksista, tehdä systemaattisia diagnooseja sekä luetteloida ja tunnustaa kaikilla tuotannon eri aloilla esiintyvät ammattitaudit?
How does the Commission view the following proposals: to oblige employers to take all the required workplace health and safety measures and to stop employers dodging their legal obligations to prevent occupational risks and their consequences; to set up workplace health and safety services to monitor the relevant protection measures, within the public health system, staffed by the necessary specialist personnel with full employment rights (state body of workplace doctors and safety technicians); to set up a public body responsible for fully recording all workplace accidents and for systematic diagnosis, recording and recognition of occupational diseases in all areas of productive activity?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4302/09
WRITTEN QUESTION E-4302/09
Aihe: Luonnonmukainen aurinkosuojatuote
Subject: Natural sunscreen
Onko komissio tietoinen siitä, että sen 22. syyskuuta 2006 antama suositus aurinkosuojatuotteiden tehosta ja siihen liittyvistä väitteistä tarkoittaa, ettei luonnonmukaisia aurinkosuojatuotteita voida enää myydä?
Is the Commission aware that the Commission Recommendation of 22 September 2006 on the efficacy of sunscreen products and the claims made relating thereto means that natural sunscreens can no longer be sold?
Jotta aurinkosuojatuotteen UVA-suojaa voidaan lisätä niin, että se on vähintään kolmanneksen UVB-suojan tehosta, on tuotteeseen lisättävä ylimääräisiä kemikaaleja.
In order to raise the UVA protection of a sunscreen to make the level of protection at least one third of the UVB protection, extra chemicals must be added.
Tämä ei jätä valinnanvaraa niille kuluttajille, jotka ovat allergisia suurimmassa osassa aurinkosuojatuotteita käytettäville kemikaaleille tai jotka haluavat ostaa täysin luonnonmukaisia tuotteita.
This has left consumers who are allergic to the chemicals used in most sunscreens, or those who want to buy an all-natural product, with no options.
Voisiko komissio näin ollen tarkistaa päätöstään, jotta nämä kuluttajat voitaisiin ottaa huomioon?
Would the Commission therefore consider revising its decision to allow consideration for these consumers?
Vai onko komissiolla tietoa markkinoilla olevista käyttökelpoisista vaihtoehdoista?
Or is the Commission aware of any viable alternatives on the market?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4303/09
WRITTEN QUESTION E-4303/09
Aihe: EU:n ulkopuolelta tuleville työntekijöille maksettavat vähimmäispalkkaa pienemmät palkat
Subject: Non-EU workers paid less than the minimum wage
EU:n ulkopuolelta tuleville lauttayhtiöiden työntekijöille maksetaan usein palkkaa, joka on pienempi kuin kyseessä olevan jäsenvaltion lainsäädännön mukainen vähimmäispalkka.
Does the Commission have any plans to re-launch legislation to resolve the problem of non-EU employees of ferry companies being paid below the minimum wage of the relevant Member State?
Lauttayhtiöt voivat tällä tavoin käyttää EU:n ulkopuolelta tulevia työntekijöitä häpeilemättä hyväkseen, minkä vuoksi yhtiöt korvaavat EU:n jäsenvaltioista tulevia työntekijöitä EU:n ulkopuolelta tulevilla työntekijöillä.
This practice involves the shameless exploitation of workers from the non-EU country and it results in employees on ferries from EU Member States being replaced by employees from outside the EU.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4304/09
WRITTEN QUESTION E-4304/09
Aihe: Tulostimien mustekasetit
Subject: Printer cartridges
Äänestäjäni ovat huolissaan, koska mustekasettien hinnat ovat nousseet merkittävästi nopeammin kuin inflaatio.
My constituents are concerned at the rising cost of ink cartridges, increasing at a far greater rate than inflation.
Voiko komissio selventää, mitä toimia se toteutti vuonna 2002 mustekasettien OEM-valmistajien (Original Equipment Manufacturer) epäreiluja käytäntöjä koskevien tutkimusten jälkeen?
Can the Commission clarify what action it took after its 2002 investigation into unfair practices relating to OEM ink makers?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4305/09
WRITTEN QUESTION E-4305/09
Aihe: Alankomaalaisten ”coffee shop” ‑kahviloiden sulkeminen ulkomaalaisilta
Subject: Closing Dutch ‘coffee shops’ to foreign nationals
Alankomaalaiset ja belgialaiset ovat käyneet jo muutamien vuosien ajan keskustelua alankomaalaisten kannabistuotteita myyvien ”coffee shop” ‑kahviloiden siirtymisestä Belgian rajalle, koska ulkomaalaiset (pääosin belgialaiset ja ranskalaiset) tulevat täyttämään varastojaan näissä kahviloissa.
A debate has been under way for some years between the Netherlands and Belgium on the trend for Dutch ‘coffee shops’ to move to the border with Belgium, in view of the problems caused by foreign (mainly Belgian and French) nationals coming to stock up at the coffee shops.
Alankomaissa on jo muutamien vuosien ajan toteutettu muista EU-maista poiketen kannabista suvaitsevaa politiikkaa.
The Netherlands has been pursuing a toleration policy for some years as regards cannabis, which puts it out of line with the rest of the EU.
Alankomaiden huumepolitiikkaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean äskettäin julkaisemassa raportissa tarkastellaan keinoja tämän ongelman ratkaisemiseksi ja ehdotetaan passijärjestelmää, jonka myötä nämä kahvilat suljettaisiin ulkomaan kansalaisilta.
A recent report of the Netherlands Advisory Committee on Drugs Policy is looking into solutions to this problem and is now proposing a passport system whereby coffee shops would no longer be accessible to foreign nationals.
Onko komissio tietoinen Alankomaiden neuvoa-antavan komitean raportista?
Is the Commission aware of the report of the Netherlands Advisory Committee?
Mikä on sen näkemys tästä asiasta?
What is its view on this matter?
Ovatko komissio ja Alankomaiden hallitus olleet jo yhteydessä tämän kysymyksen osalta?
Have contacts already been made between the Commission and the Dutch government on this issue?
Onko kannabista suvaitseva politiikka sopusoinnussa EU:n huumepolitiikan kanssa?
Is the cannabis toleration policy compatible with EU drugs policy?
Miten komissio suhtautuu Alankomaiden hallituksen tapaan ratkaista ongelma sulkemalla kyseiset kahvilat muilta EU:n kansalaisilta?
What is the Commission’s assessment of the Dutch government’s specific solution to this problem, i.e. to ban access to coffee shops for other EU nationals?
Onko ehdotus sopusoinnussa Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen päätösasiakirjassa olevan 71 artiklan 2 kohdasta annetun yhteisen julistuksen kanssa?
Is this proposal compatible with the Joint Declaration on Article 71(2) in the Final Act of the Convention implementing the Schengen Agreement ?
Onko ehdotus sopusoinnussa perustamissopimuksessa määrätyn tavaroiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden sekä maan omien kansalaisten ja muiden EU:n jäsenvaltioiden kansalaisten välistä syrjintää koskevan kiellon kanssa?
Is this proposal compatible with the free movement of goods and services and the ban on discrimination between a country’s own nationals and those of other EU Member States as set out in the Treaty?
Aikooko komissio käyttää tilaisuutta hyväkseen ja käsitellä tätä suvaitsevaisuuspolitiikkaa perusteellisesti?
Will the Commission use this opportunity to address the toleration policy in depth?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4306/09
WRITTEN QUESTION E-4306/09
Aihe: Potilaiden liikkuvuus ja hedelmöityshoidot Belgiassa
Subject: Patient mobility and fertility treatment in Belgium
Ainakin 2 100 ulkomaan kansalaista tulee joka vuosi Belgiaan hedelmöityshoitoja varten.
At least 2 100 foreign nationals come to Belgium every year for fertility treatment.
Vuosina 2003–2007 heidän määränsä nousi 45 prosenttia.
Between 2003 and 2007 their number rose by 45 %.
Tähän kasvuun on selkeä syy: ulkomaiset potilaat saavat Belgiassa hoitoja, jotka ovat heidän kotimaassaan kiellettyjä (esim. luovuttajien spermalla tehty inseminaatio lesboille, siittiön ruiskuttaminen suoraan munasolun sisään, jne.).
The reason for this increase is simple: foreign patients can obtain treatment in Belgium which is prohibited in their own country (e.g. donor insemination for lesbians, direct injection of a sperm cell into an egg cell etc.).
Belgiaan tulee pääasiassa Ranskan, Alankomaiden, Italian ja Saksan kansalaisia.
Mainly French, Dutch, Italian and German nationals come to Belgium.
On selvää, että yhden jäsenvaltion tiukkoja eettisiä sääntöjä voidaan helposti kiertää hyödyntämällä henkilöiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta.
It is clear that the strict ethical rules of one Member State can easily be evaded by making use of the freedom of movement of persons and services.
Tämä herättääkin kysymyksen, olisiko alaa syytä koordinoida jollakin tavalla.
This raises the question whether a certain level of coordination might not be appropriate in this area.
Euroopan neuvoston ihmisoikeuksia ja biolääketiedettä koskevalla yleissopimuksella pyritään yhdenmukaistamaan alaa vähimmäistasolla, mutta se sitoo tietenkin vain niitä maita, jotka ovat yleissopimuksen osapuolia.
The Council of Europe’s European Convention on Human Rights and Biomedicine is an attempt to achieve this kind of minimum harmonisation, but is of course only binding on the countries which are party to this Convention.
Onko komissio tietoinen edellä kuvatusta tilanteesta?
Is the Commission aware of the above situation?
Mikä on komission arvio tilanteesta?
What is the Commission’s assessment of the situation?
Onko komissio valmis käsittelemään perusteellisesti tätä ongelmakokonaisuutta?
Is the Commission prepared to carry out an in-depth discussion on this complex of problems?
Jos on, milloin?
If so, when can it do so?
Mitä foorumeja ja välineitä komissio voi hyödyntää ottaakseen tämän asian käsiteltäväksi?
What forums or instruments are available to the Commission in order to raise this issue?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4307/09
WRITTEN QUESTION E-4307/09
Aihe: Poliisiyhteistyö taistelussa huumausainerikollisuutta vastaan
Subject: Police cooperation in the fight against drug crime
Marraskuussa 2008 laadittiin raportti, jossa ehdotettiin toimenpiteitä Maasin ja Reinin Euregio-alueen huumausaineongelman torjumiseksi parantamalla yhteistyötä Belgian ja Alankomaiden poliisivoimien välillä sekä lisäämällä henkilöstöä.
Back in November 2008 a report was issued proposing measures to tackle the drugs problem in the Maas-Rhine Euroregion, including by better cooperation between the Belgian and Dutch police services and increased staffing.
Jäljellä on kuitenkin ratkaisemattomia ongelmia, jotka eivät johdu ainoastaan lainsäädännön eroista (belgialaisilla paikallisviranomaisilla ei alankomaalaisista poiketen esimerkiksi ole vieläkään valtuuksia sulkea yksityistiloissa olevia huumeluolia, eikä Belgiassa – Alankomaiden tilanteesta poiketen – ole vielä mahdollista pidättää huumausaineiden salakuljettajia, jos heillä ei ole huumausaineita hallussaan), vaan myös viestintäongelmista.
However, there remain unresolved issues, resulting not only from disparities in legislation (for example, Belgian local authorities, unlike their Dutch counterparts, still do not have the power to close drug dens on private premises, nor is it yet possible in Belgium — contrary to the situation in the Netherlands — to arrest drug smugglers if they are not in possession of drugs) but also from communication problems.
Arvostelijoiden mielestä Belgian hallitus, toisin kuin Alankomaiden hallitus, ei ole ponnistellut riittävästi näiden ongelmien ratkaisemiseksi.
Critics maintain that the Belgian government, unlike the Dutch government, is making insufficient efforts to help resolve these issues.
Tästä syystä on olemassa riski, että jotkin näistä ongelmista siirtyvät Alankomaista Belgiaan.
Consequently there is a risk of some of these problems being displaced from the Netherlands to Belgium.
Näin ollen kysyn seuraavaa: 1.
That being so: 1.
Pitääkö neuvosto yllä esitettyä tilannetta syynä toteuttaa uusia aloitteita Euroopan tasolla huumausainerikollisuuden vastaisen poliisiyhteistyön parantamiseksi ja tehostamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 87 artiklan mukaisesti EUVL C 195, 9.5.2008, s. 83. ?
Does the Council regard the above situation as cause to take further initiatives at European level to improve and strengthen police cooperation in the fight against drug crime in accordance with Article 87 of the Treaty on the Functioning of the European Union OJ C 195, 9.5.2008, p.
Jos ei, mitkä ovat neuvoston syyt sille, ettei se tee uusia aloitteita? 2.
If not, what are the Council's reasons for not taking any further initiatives? 2.
Pitääkö neuvosto yhtenä vaihtoehtona toimivaltaisten viranomaisten välistä operatiivista yhteistyötä koskevien toimenpiteiden määrittämistä?
Does the Council regard it as an option to establish measures concerning operational cooperation between the competent authorities?
Jos pitää, mihin toimenpiteisiin ryhdytään ja mihin määräaikaan mennessä?
If so, what measures will be taken and by what deadline?
Belgian ja Alankomaiden ulkoasiainministerit ovat pyytäneet Euroopan tukea voidakseen tehdä viestintäjärjestelmistään yhteensopivia.
The Belgian and Dutch foreign ministers have asked for European support to make their communications systems compatible.
Onko neuvosto tietoinen tästä pyynnöstä?
Is the Council aware of this request?
Jos on, onko neuvosto valmis toimimaan sen mukaisesti, ja miten?
If so, is the Council prepared to comply with it, and how?
Alankomaiden hallitus vaatii Maastrichtiin Eurocrime-tutkimusryhmää, jota täydennettäisiin belgialaisella ja saksalaisella henkilöstöllä.
The Dutch government is calling for a ‘Eurocrime’ research team in Maastricht, supplemented with Belgian and German staff.
Ehdotus ei näytä vakuuttaneen Belgian hallitusta.
The Belgian government does not appear convinced by this proposal.
Puoltaako neuvosto tämäntyyppisen Eurocrime-tutkimusryhmän perustamista?
Is the Council in favour of a Eurocrime research team of this type?
Jos puoltaa, niin miksi?
If so, why?
Tehokkaampi poliisiyhteistyö sellaisten rikollisuuden muotojen torjumiseksi, jotka tyypillisesti ylittävät valtioiden rajat, on yksi painopisteistä komission tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle: ”Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue kansalaisia varten” KOM(2009) 262. .
More effective police cooperation to combat forms of ‘crime that are typically cross‑border in nature’ is one of the priorities set out in the Commission Communication to the European Parliament and the Council on ‘An area of freedom, security and justice serving the citizen’ COM(2009)262. .
Neuvosto käy parhaillaan keskusteluja sekä tämän tiedonannon että myös komission tiedonannon ”Oikeus, vapaus ja turvallisuus Euroopassa vuodesta 2005: Haagin ohjelman ja toimintasuunnitelman arviointi” KOM(2009) 263. perusteella, jotta Tukholman ohjelma voitaisiin hyväksyä joulukuussa 2009 kokoontuvassa Eurooppa-neuvostossa.
Discussions are currently ongoing in the Council on the basis of this communication as well as on the basis of the Commission Communication entitled ‘Justice, freedom and security in Europe since 2005: an evaluation of the Hague programme and action plan’ COM(2009)263. with a view to the future adoption of the Stockholm Programme at the European Council in December 2009.
Neuvostolla ei sen vuoksi ole vielä mahdollisuutta kommentoida, mitä konkreettisia toimia toteutetaan ennen Tukholman ohjelman hyväksymistä, eikä se voi liioin kommentoida mahdollisia aloitteita, jotka perustuisivat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 87 artiklaan, ennen kuin kyseinen sopimus tulee voimaan.
The Council is therefore not yet in a position to comment on what concrete measures will be taken before the adoption of the Stockholm Programme, nor is it able to comment on possible initiatives which would be based on Article 87 of the Treaty on the Functioning of the European Union as long as that Treaty has not entered into force.
Vaikka neuvosto on jo toteuttanut useita erilaisia operatiivista yhteistyötä koskevia toimenpiteitä (Suositukset viestinnästä raja-alueilla 13796/08 ja 10141/09. , käsikirja rajat ylittävistä operaatioista 10505/2/09. , Prümin päätös Neuvoston päätökset 2008/615/YOS ja 2008/616/YOS, 23.6.2008, EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1 ja 12. jne.), tulevat toimet riippuvat pitkälti Tukholman ohjelmasta.
While the Council has taken various measures on operational cooperation in different forms (Recommendations on communication in border areas 13796/08 and 10141/09. , the cross-border operations manual 10505/2/09. , the Prüm Decision Council Decisions 2008/615/JHA and 2008/616/JHA of 23.6.2008, OJ L 210, 6.8.2008, pp. 1 and 12. , etc.) future measures will largely depend on the Stockholm programme.
Tämä toimintasuunnitelma sisältää toimia tehoavan lainvalvontayhteistyön lisäämiseksi huumausaineiden tuotannon ja laittoman kaupan torjumiseksi.
This Action Plan contains measures to enhance effective law enforcement cooperation in order to counter drug production and drug trafficking.
Toimessa 25 viitataan monialaisiin lainvalvontaoperaatioihin, joissa on mukana Europol ja Eurojust sekä poliisi-, tulli- ja rajavalvontaviranomaisia ja joita lisätään perustamalla kahdenvälisiä ja monenvälisiä yhteistyöaloitteita, muodostamalla yhteisiä tutkintaryhmiä ja toteuttamalla yhteisiä tullioperaatioita.
Action 25 refers to multidisciplinary law enforcement operations, involving Europol and Eurojust, as well as police, customs and border control services, which are to be used to a greater extent through bilateral and multilateral cooperation initiatives, joint investigation teams (JIT) and joint customs operations (JCO).
Jäsenvaltiot tutkivat, mitkä toimenpiteet ovat mahdollisia prosessin helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi, ja kannustavat näiden välineiden laajempaan käyttöön huumeasioissa.
Member States will examine which measures are possible to facilitate and speed up the process and encourage greater use of these instruments in drugs cases.
Toimessa 37 todetaan, että jäsenvaltioiden olisi jatkettava aktiivisesti lainvalvontayhteistyötä ja yhteisiä operaatioita sekä annettava toisilleen tiedustelutietoa ja vaihdettava parhaita käytäntöjä synteettisten huumausaineiden valmistuksen ja tarjonnan vähentämiseksi.
Action 37 provides that Member States should actively maintain law enforcement cooperation/joint operations and share intelligence and best practices in order to reduce the manufacture and supply of synthetic drugs.