natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kansainväliset tietotoimistot ja valtion omistamat tiedotusvälineet ovat vahvistaneet edellä mainitut tiedot henkilökohtaisten todistuslausuntojen ja paikallisviranomaisilta peräisin olevien julkistamattomien asiakirjojen perusteella.
This has been confirmed by international press agencies and the state media on the strength of individual testimonies and unpublished local authority documents.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6392/09
WRITTEN QUESTION E-6392/09
esittäjä(t): Ulrike Lunacek (Verts/ALE) ja Barbara Lochbihler (Verts/ALE)
by Ulrike Lunacek (Verts/ALE) and Barbara Lochbihler (Verts/ALE)
Aihe: Romanien pakkoon perustuva palauttaminen Kosovoon
Subject: Forced returns of Roma to Kosovo
Kosovon hallitus ja Belgian sekä Albanian hallitukset ovat allekirjoittaneet takaisinottosopimuksen pakolaisten palauttamisesta Kosovoon.
Readmission agreements for the return of refugees to Kosovo have been signed between the Government of Kosovo and the Governments of Belgium and Albania.
Kosovon hallituksen mukaan sopimus allekirjoitetaan myös Saksan, Ranskan, Makedonian ja Sveitsin hallitusten kanssa joulukuussa 2009.
According to the Kosovan Government, agreements are also to be signed with Germany, France, Macedonia and Switzerland in December 2009.
Pelkästään Saksasta odotetaan noin 12 000 ihmisen palaavan Kosovoon.
An estimated 12 000 returns are expected from Germany alone.
Pakkoon perustuvat palautukset koskevat yhä enemmän vähemmistöyhteisöihin kuuluvia ihmisiä, kuten Kosovon romaneja.
These forced returns increasingly include persons belonging to non-majority communities, mainly Kosovan Roma.
YK:n pakolaisasioiden päävaltuutetun mukaan romanit ovat kuitenkin vaarassa Kosovossa, koska he ovat siellä kaikkein huonoimmassa asemassa esimerkiksi työllisyyteen, oikeudelliseen asemaan ja asumiseen liittyvissä asioissa.
However, according to the UN High Commission for Refugees, Roma are considered to be at risk in Kosovo, where they are the most disadvantaged group in terms of employment, legal status, housing, etc.
Kosovon viranomaiset eivät ole tehneet tarpeeksi varmistaakseen palaavien romanien turvallisen paluun ja sopeutumisen yhteiskuntaan.
The authorities in Kosovo are not doing enough to ensure the safe return and reintegration of repatriated Roma.
EU valvoo jäsenvaltioiden ja Kosovon välisiä takaisinottosopimuksia, joten onko neuvosto tietoinen tuhoisasta tilanteesta, jonka palaavat ihmiset ja erityisesti romanit kohtaavat Kosovossa?
Given that the EU is monitoring the readmission agreements between Member States and Kosovo, is the Council aware of the disastrous situation that repatriated persons, especially Roma, face when they are returned there?
Jos neuvosto tietää olosuhteista, tukeeko se silti romanien palauttamista Kosovoon?
Assuming that the Council is informed about the circumstances, does it still support the repatriation of Roma to Kosovo?
Romanien asumis- ja elinolosuhteet ovat huonontuneet Kosovossa talven aikana, joten millä välittömillä toimenpiteillä neuvosto aikoo varmistaa romanien asianmukaiset elinolosuhteet?
Considering that the living and housing conditions of Roma in Kosovo are aggravated during the winter, what immediate steps is the Council taking to ensure that they have decent living conditions?
Mitä sellaisia toimia neuvosto tukee, jotka liittyvät romanien maan sisäisten pakolaisleirien sulkemiseen Mitrovican alueella Chesminlukissa, Kablaressa ja Ztikovacissa?
What procedures is the Council currently supporting in relation to the closure of the Chesminluk, Kablare and Ztikovac internal displacement camps for Roma in the Mitrovica region?
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan nojalla komissio huolehtii siitä, että perussopimuksia sekä toimielinten niiden nojalla hyväksymiä toimenpiteitä sovelletaan, ja valvoo unionin oikeuden soveltamista Euroopan unionin tuomioistuimen valvonnassa.
Under Article 17 of the Treaty on European Union it is up to the Commission to ensure the application of the Treaties and of the measures adopted by the institutions pursuant to them, as well as to oversee the application of Union law under the control of the Court of Justice of the European Union.
Neuvosto on tietoinen siitä, että romanien leirit Mitrovican pohjoisosassa ovat edelleen vakavan huolen aiheena.
The Council is aware that the situation in the Roma camps in northern Mitrovica remains a serious concern.
Euroopan unionin Kosovossa toimiva erityisedustaja käsittelee aktiivisesti tätä kysymystä ja on jatkuvasti tiiviisti yhteydessä kaikkiin sidosryhmiin.
The European Union Special Representative in Kosovo is actively addressing this issue and will continue to coordinate closely with all other stakeholders.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6393/09
WRITTEN QUESTION E-6393/09
EU valvoo jäsenvaltioiden ja Kosovon välisiä takaisinottosopimuksia, joten onko komissio tietoinen tuhoisasta tilanteesta, jonka palaavat ihmiset ja erityisesti romanit kohtaavat Kosovossa?
Given that the EU is monitoring the readmission agreements between Member States and Kosovo, is the Commission aware of the disastrous situation that repatriated persons, especially Roma, face when they are returned there?
Jos komissio tietää olosuhteista, tukeeko se silti romanien palauttamista Kosovoon?
Assuming that the Commission is informed about the circumstances, does it still support the repatriation of Roma to Kosovo?
Romanien asumis- ja elinolosuhteet ovat huonontuneet Kosovossa talven aikana, joten millä välittömillä toimenpiteillä komissio aikoo varmistaa romanien asianmukaiset elinolosuhteet?
Considering that the living and housing conditions of Roma in Kosovo are aggravated during the winter, what immediate steps is the Commission taking to ensure that they have decent living conditions?
Mitä sellaisia toimia komissio tukee, jotka liittyvät romanien maan sisäisten pakolaisleirien sulkemiseen Mitrovican alueella Chesminlukissa, Kablaressa ja Ztikovacissa?
What procedures is the Commission currently supporting in relation to the closure of the Chesminluk, Kablare and Ztikovac internal displacement camps for Roma in the Mitrovica region?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6394/09
WRITTEN QUESTION E-6394/09
Aihe: Siperian ylittävät lennot
Subject: Trans-Siberian overflights
EU:n jäsenvaltioiden ja Venäjän federaation kahdenvälisen sopimuksen mukaisesti eurooppalaisten lentoyhtiöiden on tehtävä kaupallinen sopimus Aeroflotin kanssa.
Under bilateral air services agreements between EU Member States and the Russian Federation, European carriers are obliged to conclude a commercial agreement with Aeroflot.
Myös Kaukoidän maiden lentoyhtiöitä kehotetaan tekemään samanlainen sopimus.
Far-eastern carriers are being asked to sign similar agreements.
Järjestelmän perusti Neuvostoliitto ja se on ollut käytössä 25 vuotta.
The system was established by the USSR and has been in place for the last 25 years.
Eurooppalaisten lentoyhtiöiden maksamat rojaltimaksut (tai ”erityisverot”) ovat vuosittain yhteensä noin 350 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
The royalty (or ‘special tax’) payments by European airlines total around USD 350 million annually.
Vuonna 2002 komissio liitti asian EU:n Venäjän liittymistä Maailman kauppajärjestöön koskevaan tukeen.
In 2002, the Commission linked the issue to EU support for Russia’s accession to the World Trade Organisation.
Toukokuussa 2004 Venäjä lupasi lakkauttaa maksut viimeistään joulukuussa 2013.
In May 2004, Russia undertook to abolish the payments by December 2013 at the latest.
Maaliskuussa 2006 komissiolle annettiin valtuudet neuvotella ilmaisista ja rajoittamattomista ylilennoista.
In March 2006, the Commission was given a mandate to negotiate for free and unrestricted overflights.
Marraskuun 24 päivänä 2009 komissio ja Venäjä solmivat sopimuksen, jossa ne sopivat lentoliikenteen valvontajärjestelmän uudistamisen periaatteista.
On 24 November 2006, Russia and the Commission signed an agreement and agreed principles on modernisation of the existing air traffic control system.
Siperian ylilentoja koskevan uuden järjestelmän täytäntöönpanon määräaika on 1. tammikuuta 2010, mutta tässä tilanteessa määräaika on epärealistinen.
Implementation of the new system for the use of trans-Siberian routes is due to begin on 1 January 2010 but that deadline is quite unrealistic given the situation described.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6395/09
WRITTEN QUESTION E-6395/09
Aihe: Polkumyynnin vastaiset toimet keramiikkalaattojen alalla – Kiinan markkinat
Subject: The ceramic tile sector: antidumping measures and the Chinese market
Laattamarkkinat ovat keskellä vaikeaa suhdannetta, jota nykyinen talous- ja rahoituskriisi on pahentanut entisestään.
The tile market is experiencing economic difficulties made all the more serious by the current economic and financial crisis.
Kiinan kilpailu aiheuttaa maan sisäisillä ja kansainvälisillä markkinoilla voimakasta vääristymistä, joka johtuu ensinnäkin polkuhinnoista, laajalle levinneestä väärennöstoiminnasta sekä sellaisten teknisten sulkujen käyttöönotosta, jotka rasittavat ja vaikeuttavat eurooppalaista vientiä kyseiseen maahan.
Competition from China is creating major distortions on the internal and internal markets owing primarily to dumping‑level prices, widespread falsification and the adoption of technical barriers which make exportation from Europe to China onerous and difficult.
Vuodesta 2003 tähän asti laattojen tuonti Kiinasta Euroopan unionin 27 jäsenvaltioon on kasvanut 950 prosenttia, ja tuonnin osuus Euroopan kulutuksesta on 5 prosenttia.
Since 2003, imports of Chinese tiles to the 27 Member States have risen by 950 %, and now account for 5 % of European consumption.
Euroopan keramiikkalaattojen tuottajayhdistys on osoittanut empiiristen tutkimusten pohjalta, että keramiikka-alalla esiintyy kiinalaista polkumyyntiä, ja se on toimittanut asiaa koskevat tiedot asiasta vastaavalle Euroopan komission pääosastolle.
The European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation (CET) has shown through empirical studies that Chinese products are being dumped in the ceramic tile sector, and has forwarded the statistics to the relevant directorate‑general.
Voisiko komissio vastata edellä esitetyn perusteella seuraaviin kysymyksiin: 1.
In the light of the above, can the Commission state: 1.
Aikooko se aloittaa tämän alan polkumyyntiä koskevan selvityksen? 2.
whether it intends to launch an antidumping investigation in this sector; 2.
Tietääkö komissio, että voidakseen viedä laattoja Kiinaan eurooppalaisten yritysten on anottava CCC-sertifikaattia ( China Compulsory Certificate ), jonka Kiinan valvontaelimet myöntävät vasta sitten, kun ne ovat suorittaneet hakijayrityksissä tarkkoja tarkastuksia ja huolellisia testejä niiden tuotteiden kohdalla, joita varten sertifikaattia anotaan?
whether it knows that European companies must, in order to export tiles to China, apply for the China Compulsory Statement (CCC), which is only issued by the Chinese control bodies after stringent inspections at the applicant company and precise testing of the products for which certification is being requested?
Miten tämä menettely voidaan selittää?
How does it explain that practice?
Sovelletaanko alueelle tulevien kiinalaisten laattojen kohdalla samanlaista menettelyä EY-sertifikaatin perusteella? 3.
Does the same apply in the case of the CE certification of Chinese tiles entering the EU? 3.
Eikö se katso, että Euroopan keramiikka-alalla on riittävät perusteet olla huolissaan ja turvautua kaupan alan puolustusvälineisiin, kun tuonti Kiinasta on kasvanut edellä kuvatussa mittasuhteessa ja sen vaikutus Euroopan kulutukseen on ollut noin 5 prosentin luokkaa (vuonna 2003 määrä oli 0,5 prosenttia) tai yli 8 prosentin luokkaa, kun viitataan porcellanato-laattoihin (tärkein tuoteryhmä), ja kun toisaalta alueen sisäisten myyntien määrä on laskenut yli 30 prosenttia viimeisen kahden vuoden aikana, alan eurooppalaisten yritysten kannattavuus on laskenut merkittävästi ja hintojen alittavuusmarginaali on ollut 80 prosentin luokkaa, kuten eurooppalaiset valmistajat ovat ilmoittaneet, ja lisäksi eurooppalaiset valmistajat ovat kertoneet markkinaosuuksien menettämisestä yhteisön markkinoilla? 4.
whether it does not feel the increase in Chinese imports on the scale indicated above — their 5 % impact on European consumption of the product (the figure was 0.5 % in 2003), rising to 8 % of porcelain tile production (the main category of tile), compared with a drop of over 30 % in internal sales in the last two years and a marked decrease in profitability in the European tile sector and an undercutting margin European producers claim to be of the order of 80 % — along with the loss of market share experienced by European producers on the Community market, to be sufficiently alarming to warrant the use of trade protection instruments; 4.
Katsooko komissio, että Kiina on oikeudenmukaisesti kilpailukykyinen Euroopan markkinoilla laattojen kaltaisten keramiikkatuotteiden viennissä niin, että polkumyyntitoimiin ei ole syytä turvautua?
whether it considers China to be competing fairly on the European market for the export of ceramic products such as tiles, to the extent that it is not resorting to dumping measures.
Mikäli asia on näin, miksi tämän kategorian kohdalla ei ole sovellettu Euroopan yleisen tullietuusjärjestelmän, johon se kuuluu, mukaista etuuksien asteittaista vähentämistä?
In that case, how is it that China has not been granted application, for these products, of the European generalised system of tariff preferences (GSP), to which it belongs?
Voiko se ilmoittaa, mitä tullietuuksia Kiina nauttii kyseisellä alalla tällä hetkellä? 5.
Can it specify what tariff preferences China currently benefits from in that sector? 5.
Voiko komissio esittää vuodelta 2009 keramiikka-alaa ja laattoja koskevia kaupallisia tietoja, jotka koskevat Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan välistä kauppaa?
whether it can provide us with statistics for 2009 on trade flows in the ceramic tile sector between the EU and the People’s Republic of China?
Miten se selittää näiden käytäntöjen seuraukset Euroopan ulkopuolisiin markkinoihin Jordaniassa, Marokossa ja Filippiineillä, kun ne alkavat tilanteen korjaamiseksi esittää protektionistisia lausekkeita, joita sovelletaan yleisesti myös Eurooppaa vastaan?
How does it explain the response to these practices on markets outside the EU such as Jordan, Morocco and the Philippines, which in order to remedy the situation are beginning to apply blanket protectionist conditions, including against Europe?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6396/09
WRITTEN QUESTION E-6396/09
Aihe: Epäselvyydet Bonnin julistuksen ja ilmastoasioita koskevan kehitysavun täytäntöönpanotoimien rahoittamisessa
Subject: Lack of clarity regarding the financing of measures to implement the Bonn Declaration and climate-related development aid
Kehitysmaat kärsivät ilmastonmuutoksesta eniten.
Developing countries will be the hardest hit by climate change.
Luonnonkatastrofit, tulvat ja pitkät kuivat jaksot uhkaavat niitä yhä useammin.
They face the threat of an increased risk of natural disasters, floods and long periods of drought.
Kehitysmaiden kehitysnäkymät vaarantuvat, koska ilmaston lämpeneminen vaikuttaa kyseisten maiden maatalouteen, kansanterveyteen, vesihuoltoon, biologiseen monimuotoisuuteen ja infrastruktuuriin.
The impact of a warming climate on their agriculture, health, water supply, biodiversity and infrastructure jeopardises their development prospects.
Kehitys-, ilmasto- ja energiatoimia on koordinoitava, koska ne vaikuttavat merkittävästi toisiinsa.
In view of the considerable extent to which policies on development, climate and energy interact, they should be coordinated.
Vuonna 2001 annetussa Bonnin julistuksessa EU ja jotkin muut teollisuusvaltiot lupasivat myöntää vuosina 2005–2008 ilmastoasioita koskevaan kehitysyhteistyöhön 450 miljoonaa euroa vuodessa.
In cooperation with a number of other industrialised countries, the EU stated in the Bonn Declaration of 2001 that it would make EUR 450 million per annum available between 2005 and 2008 for climate-related development cooperation.
BBC World Servicen tutkimuksen mukaan tähän tarkoitukseen käytettäviin YK:n rahastoihin on maksettu vain hieman yli puolet tästä määrästä.
According to a BBC World Service investigation, only just over half this amount has ever been paid into the UN funds designated for the purpose.
Teollisuusvaltiot väittävät, etteivät ne ole koskaan aikoneet maksaa varoja tällaisiin rahastoihin, vaan ovat suunnitelleet tekevänsä kahden- ja monenvälistä yhteistyötä.
The industrialised countries claim that they never intended to transfer the money to such funds but were planning rather to work bilaterally and multilaterally.
Tähän lausuntoon liittyvä tilanne on kaikkea muuta kuin selvä, mikä on aiheuttanut epäluottamusta teollisuus- ja kehitysmaiden välillä.
Thus the situation regarding this declaration is anything but clear, which has led to distrust between industrialised and developing countries.
Käytännössä on lisäksi erittäin vaikeaa osoittaa, liittyvätkö rahoitettavat kehityshankkeet ilmastoasioihin.
Moreover, in practice it is very difficult to establish whether the development projects in which funds are invested are climate-related.
Tämän osoittamiselle ei ole standardoituja menetelmiä, ja asiaa koskevassa raportoinnissa tarkastellaan ainoastaan perinteisiin kehityshankkeisiin sisältyviä osatekijöitä, joilla voidaan katsoa olevan ilmastoon liittyvä tavoite.
There are no standardised methods for this, and reporting on the matter is reduced to looking for elements within traditional development projects which can be assigned a climate-related purpose.
Tietääkö komissio Bonnin julistuksen täytäntöönpanoon liittyvistä ongelmista, ja pitääkö paikkansa, että on luvattu myöntää 450 miljoonaa euroa ja että YK:lle on maksettu vain puolet tästä määrästä?
Is the Commission aware of the problems involved in implementing the Bonn Declaration, and is it true that EUR 450 million was committed and yet only half this amount has been transferred to the UN?
Voiko komissio esittää yleiskatsauksen hankkeista, jotka on pantu täytäntöön vuosina 2005–2008 Bonnin julistuksen mukaisesti?
Can the Commission provide an overview of the projects implemented between 2005 and 2008 in accordance with the Bonn Declaration?
Onko komissio samaa mieltä siitä, että avoimuutta on lisättävä, jotta voidaan harjoittaa tehokasta kehitysyhteistyöpolitiikkaa, jolla torjutaan ilmastonmuutosta?
Does the Commission agree that greater transparency is needed in order to conduct an effective development policy which combats climate change?
Eikö olisi sovellettava selkeitä, standardoituja kriteerejä, joiden perusteella arvioidaan, onko kehityshankkeilla ilmastoon liittyvä tavoite?
Is there not a need for clear, standardised criteria for classifying development projects as having a climate-related purpose?
Aikooko komissio laatia tällaiset kriteerit?
Will the Commission devise such criteria?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6397/09
WRITTEN QUESTION E-6397/09
Aihe: Laajentumisesta ja naapuruuspolitiikasta vastaava komission jäsen
Subject: Commissioner for enlargement and the European neighbourhood policy
Voiko komissio selittää, miksi uudessa komissiossa Euroopan naapuruuspolitiikkaa ja laajentumista koskevat vastuualueet on yhdistetty ja miksi niiden hoitaminen on annettu aikaisemmasta poiketen uuden laajentumisesta vastaavan komission jäsenen tehtäväksi?
Can the Commission explain why in the new Commission responsibility for the European neighbourhood policy and enlargement has been combined and assigned to the new Commissioner for enlargement, which was not the case previously?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6398/09
WRITTEN QUESTION E-6398/09
Aihe: Euroopan komission painopisteet tulevan ”Eurooppa 2020” -strategian osalta
Subject: Commission's priorities for the future strategy ‘Europe 2020’
Euroopan komission on luotava toimintalinjat seuraaville 10 vuodelle mahdollisimman läpinäkyvällä tavalla ottamalla huomioon ehdotukset, joita saadaan EU:n toimielimiltä ja jäsenvaltioilta sekä kansalaisyhteiskunnilta ja valtioista riippumattomilta järjestöiltä.
The Commission needs to determine the lines of action for the next 10 years in as transparent a fashion as possible, taking account of the proposals submitted by the EU institutions and the Member States and by civil society and NGOs.
Talouskriisi on osoittanut, että tarvitsemme paremman kilpailuympäristön ja toimivat markkinat sekä myös liiketoimintaympäristön, jossa kilpailukykyisten ja innovatiivisten yrityksien kehittäminen on mahdollista.
The economic crisis has pointed up the need for a more competitive environment and properly working markets, as well as a business climate propitious to the development of competitive and innovative companies.
”Eurooppa 2020” ‑strategian täytyy ehdottaa talouskasvua alueille, joilla on kaikkein suurin kehityspotentiaali työpaikkojen mahdollisimman nopeaa luontia varten.
The ‘Europe 2020’ strategy will have to foster growth in the areas with the greatest potential for development with a view to creating jobs as rapidly as possible.
Tarvitsemme myös tietämykseen perustuvaa taloutta, jossa työmarkkinoiden tarpeet ovat hyvässä vastaavuussuhteessa koulutusjärjestelmän kanssa.
We also need a knowledge-based economy where labour market requirements are closely linked to the education system.
Euroopan unionin seuraavien 10 vuoden tarpeiden osalta haluaisin esittää komissiolle seuraavat kysymykset: 1.
In view of the EU's needs for the next 10 years, can the Commission state: 1.
Katsooko Euroopan komissio, että EU:n sisävesien kuljetusinfrastruktuurien kehittäminen kasvattaa kilpailukykyä Euroopassa ja vähentää energiakustannuksia?
whether it believes that the development of transport infrastructures to meet the Union's internal needs will help enhance competitiveness in Europe and reduce energy costs?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6399/09
WRITTEN QUESTION E-6399/09
Kuten kysyjä aivan oikein toteaa, neuvosto valtuutti 23. maaliskuuta 2006 komission aloittamaan neuvottelut Venäjän federaation kanssa Siperian ylittävien lentojen maksuihin liittyvän ongelman ratkaisemiseksi.
As the honourable MEP correctly recalls, on 23 March 2006 the Council granted a mandate to the Commission to open negotiations with the Russian Federation to resolve the issue of Siberian overflight payments.
Valtuutuksen perusteella Venäjän kanssa parafoitiin yleinen yhteisymmärrys Helsingissä 24.11.2006 pidetyssä EU:n ja Venäjän välisessä huippukokouksessa.
On the basis of that mandate, a general agreement with Russia was initialled in the margins of the EU/Russia Summit in Helsinki on 24 November 2006.
Neuvoston päätös Siperian ylittävien lentoreittien käyttöön tällä hetkellä sovellettavan järjestelmän nykyaikaistamiseksi sovittuja periaatteita koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta 8202/07. tehtiin 7.5.2007.
Subsequently, the Council Decision on the signing of the ‘Agreed Principles of the Modernisation of the Existing System of Utilisation of the Trans-Siberian Routes’ 8202/07. was finally adopted on 7 May 2007.
Venäjän federaation viranomaiset eivät ole vielä allekirjoittaneet edellä mainittua sopimusta.
The abovementioned agreement has not yet been signed by the Russian Federation’s authorities.
Komissio antaa neuvostolle säännöllisesti tietoja, joiden mukaan komissio jatkaa Siperian ylittävien lentojen maksuihin liittyvän kysymyksen käsittelyä Venäjän federaation kanssa käytävissä korkean tason tapaamisissa ja muissa kokouksissa ratkaisun löytämiseksi.
According to the information regularly provided by the Commission to the Council, the Commission will continue to address the issue of payments for trans-Siberian overflights in high-level and other meetings with the Russian Federation in order to find a solution.
Kun komissio toimittaa neuvostolle ehdotuksen mahdollisista tavoista ratkaista tämä ongelma Venäjän federaation kanssa, neuvosto tutkii niitä huolellisesti saattaakseen päätökseen Siperian ylittävien eurooppalaisten lentojen maksuihin liittyvän tilanteen.
When the Commission submits to the Council a proposal suggesting possible ways to resolve this issue with the Russian Federation, the Council will examine them carefully, with a view to bringing an end to the current situation of payments for European flights over Siberia.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6400/09
WRITTEN QUESTION E-6400/09