natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ehdotusten jättämisen ja arvioinnin jälkeen on nyt selvää, että vähintään 114 miljoonan euron summaa ei sidota EEPR:stä. CCS-alaohjelmasta on jäänyt käyttämättä noin 50 miljoonaa euroa, kaasun yhteenliitäntöjä koskevasta ohjelmasta noin 59 miljoonaa euroa ja sähkön yhteenliitäntöjä koskevasta ohjelmasta noin 7 miljoonaa euroa.
After the period of submissions and evaluations it is now clear that at least EUR 114 million will not be committed under the EEPR: around EUR 50 million is left from the CCS sub-programme, around EUR 59 million from gas interconnections, and around EUR 7 million from electricity interconnections.
Komissio on ehdottanut EEPR:ää koskevassa alkuperäisessä asetuksessa sovitun mukaisesti EEPR:stä yli jääneiden varojen uudelleen suuntaamista energiatehokkuutta ja uusiutuvaa energiaa koskeviin hankkeisiin uuden rahoitusvälineen kautta.
As was agreed in the initial Regulation on the EEPR, the Commission proposed to reallocate unspent EEPR money for energy efficiency and renewable energy projects through a newly created financial facility.
Ehdotus on tervetullut ja täysin kannatettava.
This proposal is welcome and fully supported.
EEPR:ää koskevaan alkuperäiseen asetukseen sisältyy kuitenkin myös varallaololuettelo, johon sisältyy kolmeen alaohjelmaan jaettuja hankkeita, joista komissio on tehnyt myönteisen arvion.
However, in the initial Regulation on the EEPR, a reserve list was also created which contains projects, within the three sub-programmes, that have been positively evaluated by the Commission.
Esimerkiksi merituulivoimaa koskevan rahoituksen varallaololuetteloon sisältyy monia toteutusvaiheessa olevia sähköinfrastruktuurihankkeita, jotka täyttävät ympäristö- ja energiastrategiset prioriteetit.
For example: on the reserve list of the offshore wind envelope, there are a number of electricity infrastructure projects which are at implementation stage and which meet the environmental and energy strategic priorities.
Tietääkö komissio, mitä tapahtuu varallaololuettelossa oleville hankkeille lähitulevaisuudessa?
Does the Commission know what will happen with the projects on the reserve list in the near future?
Miten komissio aikoo taata näiden hankkeiden etenemisen?
How will the Commission ensure that these projects are taken forward?
Saavatko kyseiset hankkeet julkista rahoitustukea täytäntöönpanoa varten?
Will they receive public financing support to ensure their implementation?
Mitä kanavia tai rahoitusvälineitä kehitetään tai käytetään täytäntöönpanon varmistamiseksi?
Which channels or financial instruments will be developed or used to achieve this?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6198/2010
Question for written answer E-6198/2010
Tuoreissa sanomalehtikirjoituksissa on tuotu esiin luokituslaitosten luotettavuusongelma.
Recent news stories have highlighted the problem of the reliability of credit rating agencies.
Kilpailu ja puolueettomuus ovat joutuneet kovalle koetukselle niin sanotuissa kolmessa suuressa luokituslaitoksessa, joita ovat Moody's, Standard & Poor's sekä Fitch, jotka yhteensä kontrolloivat 96 prosenttia markkinoista, minkä vuoksi lainajärjestelyistä neuvotteleminen on mahdotonta ilman näiden luokituslaitosten väliintuloa.
Competition and impartiality are currently being put strongly to the test by the so-called three sisters — Moody's, Standard & Poor's and Fitch — which alone control 96 % of the market, making it practically impossible to negotiate debt instruments without their intervention.
Luokituslaitosten uskottavuus ja luotettavuus on viime aikoina joutunut kovalle koetukselle sekä Lehman Brother's ‑yhtiön (jonka obligaatioilla oli ennen yhtiön kaatumista ylin luotettavuudesta kertova arvo eli AAA‑luokitus) taloudellisen romahduksen että Kreikan talouskriisin takia.
Recently the reliability and trustworthiness of these agencies have been sorely tested by both the financial collapse of Lehman Brothers — whose bonds prior to the crash had been credited with an AAA rating, the highest degree of trustworthiness — and the Greek economic crisis.
Jos liikkeeseenlaskijan luottokelpoisuus on aliarvioitu todellisuuteen nähden, kuluttaja investoi itse asiassa tuotteeseen, jonka riskit ovat aliarvioituja.
If credit ratings for issuers are underestimated compared to the true situation, consumers are actually investing in a product while underestimating the risk involved.
Päinvastaisessa tilanteessa, jossa luottokelpoisuus on yliarvioitu, rahoitustuotteella saatetaan keinotella ja siten uhata Euroopan markkinoiden uskottavuutta ja vakautta.
Conversely, if ratings are overestimated compared to the true situation, the financial product could be subject to speculative attacks, which would undermine the credibility and stability of European markets.
Luokituslaitosten myöntämä luokitus on välttämätön väline rahan lainaamiseksi markkinoilta.
Credit ratings given by agencies are a vital instrument for raising money on the market.
Luottokelpoisuusarvioita annetaan itse arvioinnin kohteena olevien yritysten vaatimuksesta, mikä aiheuttaa selvän eturistiriidan.
Credit ratings are given further to requests from the very same firms that are being rated, giving rise to a clear conflict of interest.
Harkitseeko Euroopan komissio EKP:n kanssa suoraan toimivan eurooppalaisen luottoluokitusyhtiön perustamista?
Will the Commission consider setting up a European credit rating agency, directly linked to the ECB?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6199/2010
Question for written answer E-6199/2010
Aihe: Älykkäät sähkömittarit: pakollinen asentaminen, kustannukset ja sosiaaliset vaikutukset
Subject: Smart meters: compulsory installation, costs and social implications
Älykkäät sähkömittarit on suunniteltu kotitalouksien ja yritysten tehokkaaseen energiankulutuksen tarkkailuun ja valvontaan ja mahdolliseen energiankulutuksen vähentämiseen.
Smart meters are designed to enable households and companies effectively to monitor and control and eventually reduce their energy consumption.
Ne tarkoittavat pienempiä sähkölaskuja ja auttavat sen lisäksi EU 2020 ‑strategiassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamisessa.
This will not only mean lower energy bills but will also help to achieve the EU 2020 objectives.
Järjestelmän käytännön vaikutuksiin ja sen tulevaan kehitykseen liittyy kuitenkin vielä suuri epävarmuus.
However, great uncertainty continues to cloud the practical implications of the system and its future development.
Lisäksi uusien teknologioiden käyttöönoton sosiaaliset vaikutukset on jatkuvasti pidettävä mielessä.
Furthermore, the social implications of implementing new technologies must be constantly borne in mind.
Voiko komissio edellä esitetyn valossa antaa lisätietoja seuraavista kolmesta näkökohdasta: älykkään sähkömittarin pakollisesta asentamisesta, sen arvioiduista kustannuksista ja tähän liittyvistä sosiaalisista vaikutuksista?
In view of this, can the Commission provide further details concerning three specific issues: the compulsory installation of the smart meter, its estimated costs and the social consequences thereof?
Kuinka suurelle osalle Euroopan unionin väestöä komissio aikoo tarjota älykkäät sähkömittarit ja tuleeko niiden asentaminen pakolliseksi?
What percentage of the population does the Commission intend to provide with smart meters and will the installation thereof be compulsory?
Mikäli kyllä, miten ja kuka tämän panee täytäntöön ja kuinka kauan tämä kestää?
If so, how and by whom will this be enforced and how long will it take?
Kuinka paljon älykkään sähkömittarin asentaminen kaiken kaikkiaan maksaa ja kuka – käyttäjät, valtio, verkko-operaattorit – on vastuussa niiden asentamisesta?
What will be the full costs of installing a smart meter and who — users, the state, network operators — will be required to meet them?
Onko saatavilla tilastotietoa tai muita tutkimuksia?
Are the findings of statistical or other studies available?
Miten älykkäät sähkömittarit vaikuttavat vähävaraisimpiin kotitalouksiin?
How will smart meters affect the least affluent households?
Ylittävätkö älykkäiden sähkömittarien asentamisesta saadut hyödyt niistä koituvat kustannukset?
Will the resulting benefits for them exceed costs?
Millaista apua (taloudellista apua, neuvonta-apua tms.) älykkään sähkömittarin asentaville kotitalouksille on suunniteltu?
What forms of assistance (financial, advisory, etc.) are being envisaged for them?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6200/2010
Question for written answer E-6200/2010
Aihe: Älykkäät sähkömittarit: tutkimustulokset ja tietokannan hallinta
Subject: Smart meters: findings and database management
Viime aikoina huomio on kiinnittynyt älykkäisiin sähkömittareihin paitsi komission tiedonannon KOM(2009)0111 myös lisääntyvässä määrin muiden raporttien, tiedonantojen ja keskusteluiden myötä.
The concept of smart meters has recently become a focus of attention, not only in Commission Communication COM(2009)0111 but also, to an increasing extent, in the context of other reports, communications and discussions.
Niihin liittyy kuitenkin vielä huomattavaa epävarmuutta ja on yhä vaikea ennustaa, millainen merkitys niillä tulee olemaan tulevaisuudessa.
However, they are still surrounded by considerable uncertainty and it is still difficult to predict what their future role will be.
Älymittarien käyttöä koskevien kustannus-hyötyanalyysien ja pilottihankkeiden soveltamisalueet ovat edelleen hyvin rajoittuneita tai kyseiset analyysit/hankkeet ovat vasta alkuvaiheissaan.
Cost-benefit analyses and pilot projects concerning the use of smart meters are still very limited in scope or in their early stages.
Järjestelmän puoltajat pitävät näitä rajoittuneita tutkimustuloksia kuitenkin suoraan sovellettavina ja järjestelmän käyttöönoton perustana.
However, advocates of the system are increasingly coming to regard these limited findings as directly applicable as a basis for its implementation.
Epäselvää on edelleen, mikä tarkalleen tulee olemaan älymittarin käyttöalue, mitä tietoa kerätään ja kenellä on pääsy näihin tietoihin.
Furthermore, it is uncertain what the precise applications of the smart meter will be, what data will be gathered and who will have access to it.
Voiko komissio edellä esitetyn valossa vastata seuraaviin kahteen kysymykseen: 1.
In view of this, can the Commission answer the following two questions: 1.
Onko komissiolla mitään älykkäiden sähkömittarien käyttöönottoa koskevia tietoja kuten kustannus-hyötyanalyysejä tai muita tutkimustuloksia ja tilastoja?
Does it have any information regarding the introduction of the smart meter in the form of cost-benefit analyses or other findings and statistics?
Ovatko riippumattomat tahot toteuttaneet varteen otettavia tutkimuksia?
Are the relevant studies being carried out by independent bodies?
Mitä pilottihankkeita EU:ssa on jo toteutettu ja missä jäsenvaltioissa?
What pilot projects have already been carried out in the EU and in which countries?
Millaisia tuloksia näissä pilottihankkeissa on saatu? 2.
What results have been obtained? 2.
Mitä älymittarit tarkkaan ottaen mittaavat?
What precisely will the smart meters measure?
Mitä tietoa tallennetaan, ja kenellä on pääsy tähän tietoon?
What data will be stored and who will have access to it?
Millä tavalla tietokantoja ja järjestelmiä suojellaan sellaisten henkilöiden tekemiltä tietomurroilta ja sabotoinnilta, jotka yrittävät saada tietoa käyttöönsä esimerkiksi soluttautumistarkoituksiin tai terrorismiin?
How are databases and systems being protected against hacking and sabotage by those seeking to obtain data for elicit purposes (infiltration, terrorism, etc.)?
Missä määrin tietosuojan tarve otetaan huomioon?
To what extent is account being taken of the need for data privacy?
Kuinka tietomurtotapauksissa menetellään?
How will breaches of data privacy be dealt with?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6201/2010
Question for written answer E-6201/2010
Aihe: Aseiden myynti kolmansiin maihin
Subject: Sale of arms to third countries
Venäläisen tietotoimiston Itar-Tassin mukaan Venäjälle viedään seuraavien viiden, kuuden vuoden aikana länsimaisia aseita kymmenen miljardin euron arvosta.
According to the Russian news agency Itar-Tass, Russia will be importing western arms costing EUR 10 billion over the next five to six years, including 3 000 armoured trucks from Italy.
Niiden joukossa on muun muassa 3 000 panssaroitua kuorma-autoa Italiasta, ja lisäksi on suunnitteilla runsaasti keskustelua herättänyt ranskalaisen Mistral-luokan sota-aluksen osto.
There are also controversial plans to buy the French warship, the Mistral.
Toukokuussa oli edelleen epäselvää, saisivatko ranskalaiset, espanjalaiset tai hollantilaiset laivanrakennustelakat rakentaa tilatut alukset.
In May, it was still undecided whether French, Spanish or Dutch shipyards would get the contract to build the vessels that have been ordered.
EU:n jäsenvaltiot Latvia, Liettua, Viro ja Puola, mutta myös Georgia, väittävät, että sota-alusten myynti Venäjälle heikentäisi niiden turvallisuutta.
The EU Member States of Latvia, Lithuania, Estonia and Poland, as well as Georgia, maintain that the sale of the warships would undermine their security.
Venäjän merivoimien komentaja, amiraali Vladimir Vysotsky, on todennut, että jos Venäjällä olisi ollut Mistral-luokan alus Georgian konfliktin aikaan, venäläinen Mustanmeren laivasto olisi hoitanut tehtävänsä 40 minuutissa sen sijaan, että se kesti 26 tuntia.
Admiral Vladimir Vysotsky, commander-in-chief of the Russian navy, has said that if Russia had had a Mistral vessel at the time of the conflict with Georgia, the Russian Black Sea fleet would have deployed in 40 minutes instead of the 26 hours it took to do so.
Lissabonin sopimukseen sisältyy puolustus- ja turvallisuusalueen yhteisvastuuta koskeva lauseke.
The Treaty of Lisbon contains a solidarity clause relating to security and defence.
Onko puheenjohtajamaa Belgia sitä mieltä, että EU:lla pitäisi olla yhteiset, aseiden myyntiä jäsenvaltioista kolmansiin maihin koskevat määräykset?
Does the Belgian Presidency consider that the EU should have common provisions concerning the sale of arms by Member States to third countries?
Onko puheenjohtajamaa valmis aloittamaan tätä asiaa koskevat keskustelut?
Is the Presidency prepared to initiate talks on that issue?
Aseiden viennin valvonnan yhteiset määräykset on vahvistettu 8. joulukuuta 2008 hyväksytyssä yhteisessä kannassa 2008/944/YUTP, joka sisältää sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa koskevat yhteiset säännöt.
Common Provisions in the area of arms export controls are set out in Common Position 2008/944/CFSP of 8 December 2008 which contains common rules governing the control of exports of military technology and equipment.
Yhteisellä kannalla korvataan vuonna 1998 käyttöönotetut EU:n käytännesäännöt aseiden viennistä.
The Common Position replaces the EU Code of Conduct on arms exports which has been in place since 1998.
Se sisältää uusia ja tiukempia tavoitteita asevientiä koskevien kansallisten politiikkojen koordinoimiseksi ja niiden avoimuuden varmistamiseksi.
It provides new and strengthened objectives to coordinate national arms export policies and to ensure their transparency.
Yhteisessä kannassa 2008/944/YUTP säädetään tavanomaisten aseiden vientiä koskevista perusteista ja perustetaan neuvottelu- ja tiedotusmekanismit, joita jäsenvaltioiden asevientilupia myöntävien viranomaisten on noudatettava.
Common Position 2008/944/CFSP lays down criteria for the export of conventional arms and establishes consultation and information mechanisms to be applied by Member States' authorities responsible for granting arms export licences.
Jokainen lupahakemus on huolellisesti arvioitava siten, että käytetään kahdeksaa perustetta, joihin kuuluvat muun muassa alueellisen rauhan, turvallisuuden ja vakauden suojelu (peruste 4) ja jäsenvaltioiden sekä ystävällismielisten ja liittolaisvaltioiden kansallinen turvallisuus (peruste 5).
The eight criteria against which any licence application must be carefully assessed concern inter alia the preservation of regional peace, security and stability (criteria 4) and the national security of the Member States as well as of friendly and allied countries (criteria 5).
Kansallisille lupia myöntäville viranomaisille annetaan lisäohjeita yhteisessä kannassa 2008/944/YUTP vahvistettujen perusteiden soveltamista varten ”käyttäjän oppaassa”, joka sisältää yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten yhteisen kannan sääntöjä ja perusteita tulisi soveltaa.
Further guidance on the application of the criteria set out in Common Position 2008/944/CFSP is provided to national licensing authorities in the ‘User's Guide’ which contains detailed information on how the rules and criteria of the Common Position should be applied.
Yhteisen kannan 2008/944/YUTP 7 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on pyrittävä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa lujittamaan yhteistyötään ja edistämään lähentymistään sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin alalla.
Article 7 of Common Position 2008/944/CFSP provides that Member States shall work within the framework of the common foreign and security policy to reinforce their cooperation and to promote convergence in the field of exports of military technology and equipment.
Valikoiduista määränpäistä keskustellaan säännöllisesti asiaa käsittelevässä neuvoston työryhmässä eli tavanomaisten aseiden viennin työryhmässä.
Exchanges of views on selected destinations take place on a regular basis within the relevant Council Working Party on Conventional Arms Exports.
Nämä keskustelut ovat koskeneet myös kysyjän mainitsemaa kolmatta maata.
These have included the third country referred to by the Honourable Member.
Keskustelujen avulla voidaan varmistaa yhteisessä kannassa vahvistettujen perusteiden johdonmukainen soveltaminen.
Such exchanges of views enable the consistent application of the criteria set out in the Common Position.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6203/2010
Question for written answer E-6203/2010
Aihe: Rautatieliikenneyritysten toimilupien ja turvallisuustodistusten myöntämiskäytäntö EU:ssa
Subject: Recognition of licences and safety certificates of railway undertakings in the EU
Onko komissio yhteydessä toimiluvan myöntäneeseen viranomaiseen siinä maassa, johon rautatieyritys on sijoittunut?
Does consultation take place, where necessary, with the licensing authority in the country where a particular undertaking is established?
Vaaditaanko toimiluvasta käännöstä kyseisen maan kielelle, tai vaaditaanko muita todistuksia?
Is a translation into the relevant national language required, and is additional evidence required?
Jos kyllä, mitä?
If so, what evidence?
Voiko komissio laatia selvityksen siitä, miten turvallisuustodistusten yleisen osan molemminpuolinen tunnustaminen käytännössä toimii?
Will the Commission give an outline of how mutual recognition of the general part of the safety certification operates in practice?
Tunnustetaanko todistus tarkistamatta vai vaaditaanko siitä käännös kulloisenkin maan kielelle?
Is certification accepted without being checked, or is a translation into the relevant national language required?
Vaaditaanko muita todistuksia?
Is additional evidence required?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6204/2010
Question for written answer E-6204/2010
Aihe: Piraeus-pankin Kreikan Hellenic PostBank -pankille ja Kreikan maatalouspankille tekemä julkinen vaihtotarjous
Subject: Projected takeover by the Bank of Piraeus of the Hellenic PostBank and the Agricultural Bank of Greece
15. heinäkuuta Piraeus-pankki toimitti Kreikan hallitukselle julkisen vaihtotarjouksen, jolla se pyrki ostamaan 33 prosentin ja 77 prosentin osuudet valtiojohtoisista pankeista Hellenic PostBank ja Kreikan maatalouspankki.
On 15 July, a takeover offer was submitted to the Greek Government by the Bank of Piraeus, which is seeking to purchase a 33 % and 77 % stake respectively in the state-controlled Hellenic PostBank and Agricultural Bank of Greece.
Voiko komissio varmistaa, että tämänkaltainen julkinen vaihtotarjous, johon ei sisälly julkista tarjouskilpailua, on direktiivin 2004/25/EY nojalla laiton ja että joka tapauksessa vähemmistöosakkaiden oikeuksia suojellaan?
Can the Commission confirm that a takeover offer of this nature, which does not make provision for public bidding, is illegal under the terms of Directive 2004/25/EC and that, in any case, the rights of minority shareholders will be protected?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6205/2010
Question for written answer E-6205/2010
Aihe: Aurinkoenergia sekä Euroopan ja Välimeren alueen välinen yhteistyö
Subject: Solar energy and Euro-Mediterranean cooperation
Energia-ala on EU:n painopiste Välimeren alueella, sillä energia on jäsenvaltioiden taloudellisen kehityksen perusedellytys.
The energy sector is an EU priority in the Mediterranean, energy being a basic condition for the economic development of the Member States.
Miten komissio suhtautuu Välimeren kahden rannikon välille suunniteltuihin vihreisiin energiayhteyksiin ja erityisesti Transgreen-, Desertec- ja Abengoa-yhtiöiden konsortion aurinkoenergian tuottamiseen?
What view does the Commission take of the projected ‘green energy links’ between the two shores of the Mediterranean and in particular the generation of solar energy by the Transgreen, Desertec and Abengoa consortia?
Millainen niiden merkitys on ollut alueen taloudelliselle yhdentymiselle?
What has been their contribution to the economic integration of the area?
Minkälaista rahoitusta komissio on myöntänyt näille hankkeille?
What funding has been provided by the Commission for these projects?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6206/2010
Question for written answer E-6206/2010
Aihe: Afghanistan ja naisten oikeudet
Subject: Afghanistan and women's rights
Talibanin kaatuminen Afganistanissa on tarkoittanut uuden aikakauden alkua naisten oikeuksien suojelemiselle ja naisiin kohdistuvan väkivallan kitkemiselle.
The fall of the Taliban in Afghanistan has marked a new era regarding the protection of women's rights and measures to combat the horrific levels of violence to which they were subjected.
Mikä on komission arvio Afganistanin tilanteesta tällä hetkellä?
What is the Commission's assessment of the situation in Afghanistan today?
Mikä on komission arvio niistä haasteista, joita Afganistanin naisilla edelleen on ja siitä uhkailusta, joka heihin yhä kohdistuu puhumattakaan kasvaneesta naisiin kohdistuvan väkivallan uhasta sen tosiasian valossa, että presidentti Karzain odotetaan nyt pääsevän sopuun Talibanin kanssa?
What view does it take of the challenges still being faced by women and the intimidation to which they are still being subjected, not to mention the dangers of increased levels of violence towards them, in view of the fact that President Karzai is now expected to come to terms with the Taliban?
Mitä vaatimuksia komissio aikoo esittää naisten puolesta Kabulin avunantajamaiden konferenssissa (Kabul Conference of Donor Countries)?
What demands will the Commission make on behalf of women at the Kabul Conference of Donor Countries?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6208/2010
Question for written answer E-6208/2010
Aihe: EU:n toimenpiteet ja Gazan alueen maasaarron helpottaminen
Subject: Action by the EU and the easing the land blockade of the Gaza Strip
Onko Israelin hallituksen ilmoittama Gazan alueen maasaarron helpottaminen yhtään helpottanut EU:n humanitaarista työtä ja kehitystyötä?
Has the easing of the land blockade of the Gaza Strip announced by the Israeli government made the EU's humanitarian and development work any easier?
Mihin toimiin komissio toivoo kumppanivaltionsa Israelin ryhtyvän taatakseen hyvän yhteistyön, jonka tavoitteena on helpottaa saarretun Gazan väestön ahdinkoa sekä luoda edellytykset kestävälle taloudelliselle toiminnalle ja vapaan liikkuvuuden lisäämiselle Länsirannan ja Gazan välille?
What steps does the Commission wish the partner State Israel to take to ensure good cooperation aimed at easing the plight of the besieged population of Gaza and creating the conditions for viable economic activities and greater freedom of movement between the West Bank and Gaza?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-6209/2010
Question for written answer E-6209/2010
Aihe: Vedensiirto Punaiseltamereltä Kuolleeseenmereen
Subject: Transfer of water from Red Sea to Dead Sea