natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kustannusten nousu vaikuttaa väistämättä kielteisesti hillerikauppaan ja aiheuttaa suurta vahinkoa kaikille alan toimijoille.
Such an increase in costs will inevitably have damaging effects on the trade in ferrets, causing serious hardship to all traders in this sector.
Eikö komission pitäisi omasta mielestään puuttua asiaan ja antaa säädös, jolla selvästi vahvistetaan, että yksi terveystodistus riittää yhden useasta eläinyksilöstä koostuvan lähetyksen tuomiseen?
Does the Commission not feel that it should intervene through legislation authorising the use of a single health certificate to cover a consignment made up of several animals?
Eikö komission pitäisi omasta mielestään puuttua asiaan ja oikaista tätä aivan suhteetonta ja kohtuutonta päätöstä?
Does the Commission not have a duty to intervene to remedy the obviously disproportionate and unreasonable nature of this decision?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0769/05
WRITTEN QUESTION E-0769/05
Aihe: Kauttakulkua koskevat rajoitukset Brennerin moottoritiellä
Subject: Restrictions on transit via the Brenner motorway
Tirolin osavaltio on laajentanut yöllistä ajokieltoa yli 7,5 tonnin painoisille ajoneuvoille määräämällä lisärajoituksen raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen liikennöinnille Brennerin kautta A12-moottoritien Inntalin osuudella, joka kattaa välin Hall-Mitte ja Worgl-West eli osuuden 20,359 kilometristä 66,780 kilometriin.
By imposing a further restriction on the transit of heavy goods vehicles along the Brenner motorway, on the Inn valley section of the A12 motorway between, Hall-Mitte and Worgl-West, from km 20359 to km 66780 , the Tyrol has extended the ban on night movements of vehicles with a total weight in excess of 7.5 tonnes.
Kielto koski alunperin klo 22.00 ja klo 5.00 välistä aikaa kaudella 1. lokakuuta 2002–31. maaliskuuta 2003, mutta sitä on nyt jatkettu niin, että sitä sovelletaan ympäri vuoden ja 1. marraskuuta 2004 alkaen kellonaikoja on jatkettu 20. lokakuuta 2004 päivätyn Tirolin osavaltion virallisen lehden numeron nro 26/2004 maaherran säädöksessä nro 79 esitetyllä tavalla.
The ban initially applied from 22.00 to 5.00 over the period 1 October 2002 to 31 March 2003 but has now been extended throughout the year and as from 1 November 2004 the hours have been further extended as published in the Tyrol Official Journal, Vol 26/2004, Order No 79 of the Governor of the Tyrol of 20 October 2004.
Tämä liikennöintikielto on otettu käyttöön yksipuolisesti ympäristönsuojelullisista syistä huolimatta siitä, että Grazin yliopiston tutkimuksen mukaan sen vaikutukset ovat kielteisesti vaikuttavia ja vaarallisia.
This ban on traffic has been introduced unilaterally for environmental reasons, despite the fact that its effects have been shown to be counter-productive by a study carried out by the University of Graz, which also drew attention to the dangers involved.
Koska maantieliikenteelle ei ole todellisia vaihtoehtoja, kielto tulee lamaannuttamaan liikenteen ja aiheuttamaan tavaraliikenteen huomauttavaa ruuhkautumista, millä on vakavia taloudellisia seuraamuksia.
In the absence of viable alternatives for road transport, the ban will ultimately paralyse traffic and cause severe congestion of goods transport with serious economic repercussions.
TIR-liikennettä koskevilla kielloilla luodaan rakenteellisia ongelmia yhteisön alueen tavaraliikenteelle, ja erityisesti Italiasta peräisin olevalle ja Italiaan suuntautuville kuljetuksille.
Furthermore, the continuing ban on TIR traffic is creating structural problems for goods transport in the Community area, in particular for freight originating in Italy or destined for Italy.
Onko komissio edellä mainittujen seikkojen valossa samaa mieltä siitä, että
In the light of this, does the Commission not consider that: —
toimien yksipuolinen luonne on ristiriidassa sen kanssa, että on tarpeen yhdistää saarialueet ja kuljettaa Italian eteläosista peräisin olevat tuotteet Keski- ja Pohjois-Eurooppaan ja hoitaa Itä-Euroopan maista peräisin oleva ja sinne suuntautuva rahtiliikenne? —
the unilateral nature of the action runs counter to the need to connect island regions and in particular goods coming from the south of Italy and destined for central and northern Europe, as well as freight traffic to and from the countries of Eastern Europe? —
tällainen toimenpide vääristää italialaisten yritysten kilpailutilannetta niille aiheutuvien lisäkustannusten vuoksi?
a measure of this kind constitutes distortion of competition for Italian undertakings which are facing increased costs?
Voiko komissio ilmoittaa myös
Can the Commission also say: —
miten se aikoo ratkaista liikenteen ruuhkautumista koskevat ongelmat kummassakin päässä suojeltua moottoritieosuutta? —
how it intends to solve the problems of traffic congestion upstream and downstream of the protected section of motorway? —
miten se aikoo käsitellä maantiekuljetusyrittäjien ja Italian teollisuuden kohtaamaa kilpailun vääristymistä kuljetuskustannusten ja -aikojen osalta?
how it intends to deal with the distortion of competition facing road haulage operators and Italian industry in terms of delivery costs and times?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0772/05
WRITTEN QUESTION E-0772/05
(2. maaliskuuta 2005)
(2 March 2005)
Aihe: Schengenin sopimuksen noudattamatta jättäminen, johon Saksan liittohallitus on järjestelmällisesti syyllistynyt
Subject: Systematic disregard by the German Federal Government of the Schengen Agreement
Voiko komissio osoittaa vääriksi tiedot, joiden mukaan Saksa on noudattaessaan viisumeista annettua asetusta (nk. Fischer/Volmer-asetus) rikkonut velvoitteitaan Schengenin sopimuksen sopimuspuolena ja ennen kaikkea yhteisen konsuliohjeiston säännöksiä varsinkin Saksan Kiovassa toimivan suurlähetystön vuosina 1999–2003 myöntämien viisumeiden yhteydessä?
Can the Commission rule out the possibility that Germany failed to comply with its obligations as a contracting party to the Schengen Agreement - and in particular the rules relating to the ‘Common Consular Instructions’ - in implementing the German Visa Decree (Fischer/Volmer Decree), in particular as far as the granting of visas by the German embassy in Kiev between 1999 and 2003 is concerned?
Koska ja kuinka komissio sai ensimmäisen kerran tietää Saksan käytänteistä viisumien myöntämisessä ja kuinka se reagoi niihin?
When and how did the Commission first learn of these German practices for granting visas, and what was its reaction?
Onko komission tiedossa asiaan liittyviä – mahdollisesti myös epävirallisia – valituksia muilta jäsenvaltioilta, joita Saksan viisumien myöntämiskäytäntö on haitannut?
Has the Commission received complaints - even informal ones - from other EU Member States that have been harmed by the German policy on the granting of visas?
Mitä tietoja komissiolla on Euroopan unioniin (Schengen-alueelle) huolimattomasti myönnettyjen saksalaisten viisumeiden perusteella tulleiden henkilöiden (vuosina 1999–2005 yksinomaan Kiovasta noin 1,2 miljoonaa henkilöä) oleskelusta Schengen-alueella?
What knowledge does the Commission have, with respect to the Schengen area, concerning the whereabouts of people (between 1999 and 2005 some 1.2 million from Kiev alone) who entered the EU (Schengen area) using negligently‑granted German visas?
Aikooko komissio käynnistää edellä kuvatun Saksan viisumipolitiikan ja Saksan liittopäivien tutkintavaliokunnan johdosta oman tutkimuksen?
In the light of the German visa policy referred to above and the committee of enquiry set up by the German Bundestag, will the Commission be opening its own investigation?
Kuinka komissio aikoo varmistaa, että tulevaisuudessa myös Saksassa noudatetaan luotettavasti tavoitteena olevien yhtenäisten turvapaikka- ja maahanmuuttomuodollisuuksien periaatteita?
How does the Commission intend to ensure that the principles of uniform asylum and immigration procedures which it is aimed to introduce are reliably implemented in future, including in Germany?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0773/05
WRITTEN QUESTION E-0773/05
Koska ja kuinka neuvosto sai ensimmäisen kerran tietää Saksan viisumeiden myöntämiseen liittyvistä Fischer/Volmer-asetuksen mukaisista käytänteistä ja kuinka neuvosto reagoi niihin?
When and how did the Council first learn of the German policy on the granting of visas pursuant to the Fischer/Volmer Decree, and what was its reaction?
Ovatko Eurooppa-neuvosto tai EU:n ministerineuvosto, asiasta vastaavat yksiköt taikka muut neuvoston elimet käsitelleet kertaakaan vuosien 1999–2003 aikana saksalaisiin viisumikäytänteisiin liittyviä kysymyksiä?
Did the European Council, the EU Council of Ministers, competent Council services or other Council bodies, at any point between 1999 and 2003, examine issues relating to German practice in the area of the granting of visas?
Jos ovat, milloin ja missä yhteydessä tämä on tapahtunut?
If so, when and in what context?
Onko neuvosto kertaakaan vuosina 1999–2003 lähettänyt Saksan liittohallitukselle tai Saksan asiasta vastaaville yksiköille kyselyitä viisumien myöntämisestä?
Did the Council put questions to the German Federal Government or the competent German authorities at any point between 1999 and 2003 concerning the granting of visas?
Jos on, minkälaisia kyselyt olivat ja miten niihin vastattiin?
If so, what questions did it ask, and what answers were given?
Onko neuvoston tiedossa asiaan liittyviä – mahdollisesti myös epävirallisia – valituksia muilta jäsenvaltioilta, joita Saksan viisumien myöntämiskäytäntö on haitannut?
Has the Council received complaints - even informal ones - from other EU Member States that have been harmed by the German policy on the granting of visas?
Mitä tietoja neuvostolla on Euroopan unioniin (Schengen-alueelle) huolimattomasti myönnettyjen saksalaisten viisumeiden perusteella tulleiden henkilöiden (vuosina 1999–2005 yksinomaan Kiovasta noin 1,2 miljoonaa henkilöä) oleskelusta Schengen-alueella?
What knowledge does the Council have, with respect to the Schengen area, concerning the whereabouts of people (between 1999 and 2005 some 1.2 million from Kiev alone) who entered the EU (Schengen area) using negligently‑granted German visas?
Kuinka neuvosto aikoo varmistaa, että tulevaisuudessa myös Saksassa noudatetaan luotettavasti tavoitteena olevien yhtenäisten turvapaikka- ja maahanmuuttomuodollisuuksien periaatteita?
How does the Council intend to ensure that the principles of uniform asylum and immigration procedures which it is aimed to introduce are reliably implemented in future, including in Germany?
Kuten kysyjän tiedossa on, komissio on perussopimusten valvojana vastuussa sen valvomisesta, että jäsenvaltiot soveltavat yhteisön lainsäädäntöä, joka tässä erityistapauksessa tarkoittaa Schengenin säännöstöä.
As the Honourable Parliamentarian will be aware, the Commission, as the guardian of the treaties, is responsible for supervising Member States' application of Community law, which in this particular case means the Schengen acquis .
Kuitenkin niiden yksittäisten arviointien puitteissa, joita suoritettiin Schengenin säännöstön soveltamisesta niissä valtioissa, jotka soveltavat sitä täysimääräisesti, pysyvä komitea tarkasti keväällä 1999 Schengenin säännöstön soveltamista Saksassa (vierailut Damaskoksen ja Kiovan konsulaatteihin).
However, within the framework of the individual evaluations of the application of the Schengen acquis by the States applying it in full, the Standing Committee in spring 1999 carried out a verification of the application of the Schengen acquis by Germany (visits to Damascus and Kiev consulates).
Pysyvä komitea totesi, että ”konsulaateille annettuja yhteisiä viisumiohjeita sovellettiin sekä Damaskoksessa että Kiovassa asianmukaisesti” ja että ”tarkastettujen suurlähetystöjen päivittäisessä toiminnassa ei havaittu yhtään merkittävää ja/tai jatkuvaa puutetta”.
The Standing Committee concluded that ‘the common consular instructions (CCI) were properly applied at Kiev and Damascus and that no significant and/or chronic shortcomings were observed in the day-to-day operations of the visited embassy’
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0774/05
WRITTEN QUESTION E-0774/05
esittäjä(t): Nigel Farage (IND/DEM)
by Nigel Farage (IND/DEM)
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0775/05
WRITTEN QUESTION E-0775/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0776/05
WRITTEN QUESTION E-0776/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0777/05
WRITTEN QUESTION E-0777/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0778/05
WRITTEN QUESTION E-0778/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0779/05
WRITTEN QUESTION E-0779/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0780/05
WRITTEN QUESTION E-0780/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0781/05
WRITTEN QUESTION E-0781/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0782/05
WRITTEN QUESTION E-0782/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0783/05
WRITTEN QUESTION E-0783/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0784/05
WRITTEN QUESTION E-0784/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0785/05
WRITTEN QUESTION E-0785/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0786/05
WRITTEN QUESTION E-0786/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0787/05
WRITTEN QUESTION E-0787/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0788/05
WRITTEN QUESTION E-0788/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0789/05
WRITTEN QUESTION E-0789/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0790/05
WRITTEN QUESTION E-0790/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0791/05
WRITTEN QUESTION E-0791/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0792/05
WRITTEN QUESTION E-0792/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0793/05
WRITTEN QUESTION E-0793/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0794/05
WRITTEN QUESTION E-0794/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0795/05
WRITTEN QUESTION E-0795/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0796/05
WRITTEN QUESTION E-0796/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0797/05
WRITTEN QUESTION E-0797/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0798/05
WRITTEN QUESTION E-0798/05
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0799/05
WRITTEN QUESTION E-0799/05
Aihe: Maailman henkisen omaisuuden järjestö
Subject: World Intellectual Property Organisation
Brasilia ja Argentiina tekivät Maailman henkisen omaisuuden järjestössä (WIPO:ssa) kehitysohjelmaa koskevan ehdotuksen.
A proposal for a ‘Development Agenda’ to be introduced in the WIPO (World Intellectual Property Organisation) was submitted by Brazil and Argentina.
Se esiteltiin ja siitä keskusteltiin WIPO:n yleiskokouksessa 27. syyskuuta– 5. lokakuuta 2004.
It was presented and debated at the WIPO General Assembly, from 27 September to 5 October 2004.
Ohjelman mukaan kehitystä koskeva ulottuvuus sisällytetään täysin WIPO:n työhön.
The Agenda calls for full integration of the ‘development dimension’ in WIPO work.
Ohjelmassa ehdotetaan perustettavaksi työryhmä, joka tekee selvityksen asiasta sekä järjestää teollis- ja tekijänoikeutta ja kehitystä koskevan konferenssin.
It proposes the establishment of a working group to produce a report on the issue and the organisation of a conference on intellectual property and development.
WIPO:n pitäisi kehitysohjelman mukaisesti puuttua muun muassa kysymyksiin, jotka koskevat tekniikan siirtoa, kansalaisyhteiskunnan osallistumista, korkean tason julistuksen laatimista teollis- ja tekijänoikeuksista sekä kehityksestä, teknistä yhteistyötä ja kilpailun vastaisia toimia.
As part of the Agenda, WIPO should also act on issues such as technology transfer, participation of civil society, the adoption of a high-level declaration on intellectual property and development technical cooperation and anti-competitive practices.
Mikä on komission kanta tästä kehitysohjelmasta?
What is the Commission's position with regard to this Development Agenda?
Onko komissio valmis toimimaan aktiivisesti, jotta kehitystä koskeva ulottuvuus sisällytetään WIPO:n, ja laajemmin YK:n, teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua koskevan politiikan valmisteluun?
More specifically, will the Commission be ready to actively take part in the integration of the ‘development dimension’ in the intellectual property protection policy-making in WIPO, and more broadly in the UN?
Miten Euroopan parlamentti osallistuu tähän toimintaan?
In what manner will the European Parliament be involved in this process?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0800/05
WRITTEN QUESTION E-0800/05
esittäjä(t): Eoin Ryan (UEN)
by Eoin Ryan (UEN)
Aihe: Kilpailukyky ja valtionapu Euroopan elokuvateollisuudelle
Subject: Competitiveness and state aid in the European film industry
Eurooppalaisten filmien osuus vaihtelee markkinoilla kolmannesta viidennekseen.
The production of European films accounts for a third to a fifth of the market.
Kuitenkin suunnilleen kaksi kolmasosaa tuotetuista elokuvista on Euroopan unionin ulkopuolella (lähinnä Yhdysvalloissa) tuotettuja kaupallisia filmejä.
However, approximately two-thirds of the films produced are commercial productions outside the European Union (mostly in the United States).
Euroopan elokuvateollisuus toimii siten epäsuotuisissa oloissa huonosti kehittyneiden kotimarkkinoiden vuoksi.
Therefore the film industry of Europe is working in a suboptimal way because of an infantile domestic market.
Komission jäsen Kroes esitti selkeästi talous- ja raha-asioita koskevassa kuulemistilaisuudessa 2. helmikuuta 2005, että tuki pitäisi osoittaa pienille ja innovatiivisille yrityksille.
On 2 February 2005 at the Economic and Monetary Affairs Hearing, Commissioner Kroes clearly advocated that aid should go to ‘small, innovative businesses’.
Voiko komissio selventää, sisältyykö tähän valtiontuki Euroopan ja erityisesti Irlannin elokuvateollisuudelle?
Could the Commission clarify if this includes state aid going to the European film industry and particularly to the Irish film industry?
Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa pienellä budjetilla toimivien ja hankalassa asemassa olevien elokuva-alojen kilpailukyvyn edistämiseksi?
What is the Commission intending to do to foster the growth of competition within the low budget and difficult film sectors?
Irlannin kaltaisissa maissa tuettavat yhteistuotantoelokuvat ovat keskeisessä asemassa kotimaisen filmiteollisuuden kasvukapasiteetin sekä ammattitaidon ja työntekijöiden liikkuvuuden edistämisessä.
The promotion of co-productions in countries such as Ireland is a vital part of expanding the growth capacity of the domestic film industry, along with expanding the skills base and improving worker mobility.
Aikooko komissio toteuttaa erityistoimia rahoitusta myöntämällä tai muilla keinoin yhteistuotantoelokuvien kehittämisen tukemiseksi?
Does the Commission plan on taking specific measures, financially or otherwise, to aid the development of co-productions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0801/05
WRITTEN QUESTION E-0801/05
Aihe: EU:n jalkapalloilijoille asetetut rajoitukset Maltan mestaruussarjassa pelaamiselle
Subject: Restriction on EU football players allowed to play in Maltese league
Maltan jalkapalloliitto vaatii, että Maltan jalkapallon mestaruussarjassa pelattavissa peleissä on oltava kentällä pelin jokaisena hetkenä vähintään kahdeksan ”kotimaassa kasvanutta” pelaajaa.
The Malta Football Association imposes a requirement that a minimum of eight ‘home-grown’ players must be playing on the field at any point in time during a football match in the Maltese Premier league.
Käytännössä tämä merkitsee sitä, että vain kolme pelaajaa muista EU:n jäsenvaltioista voi pelata ottelussa samanaikaisesti.
In practice, this means that no more than three players from other EU Member States can play in a match at any point in time.
Katsooko komissio, että vaatimus on työntekijöiden vapaata liikkuvuutta EU:n alueella koskevan periaatteen mukaista ja kansallisuuteen perustuvaa syrjintää ja siten laitonta?
Does the Commission consider that this requirement is incompatible with the principle of the freedom of movement of workers in the EU and discriminatory on the basis of nationality and therefore illegal?
Katsooko komissio, että erityinen vaatimus kahdeksan ”kotimaassa kasvaneen” pelaajan pitämisestä kentällä jalkapallopelin jokaisena hetkenä on Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen Bosman-päätöksen ja sitä seuraavan oikeuskäytännön mukaista?
Does the Commission consider the specific requirement to have eight ‘home-grown’ players on the field at any one point in time during a football match as incompatible with the Bosman ruling of the European Court of Justice and with subsequent jurisprudence?
Mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa asian suhteen, jos se katsoo, että EU:n lainsäädäntöä on rikottu?
What action will the Commission take on this specific case if it considers that there is a case of infringement of EU law?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0802/05
WRITTEN QUESTION E-0802/05
Niitä sovelletaan kaikenlaisissa käyttötarkoituksissa: ALV-numeroissa, IBAN-tunnuksissa, www-sivujen maatunnuksissa, jne.
The codes are used in various applications: VAT numbers, IBAN account numbers, domain names of websites, etc.
Liikenteen alalla näitä koodeja ei kuitenkaan noudateta.
In practice, the codes are not always used consistently.
Muutama esimerkki: —
Some examples: —
B eikä BE —
B in place of BE —
D eikä DE —
D in place of DE —
I eikä IT —
I in place of IT —
P eikä PT —
P in place of PT —
H eikä HU.
H in place of HU
Liikenteen lisäksi myös postiliikenteen alalla käytännössä hankaloitetaan ISO-standardien tehokasta käyttöä, mikä oli standardien alkuperäinen tavoite.
Practical concerns can get in the way of effective use, not only in relation to transactions but also in the area of postal traffic, which goes against the intention in drawing up the ISO standards.
Euroopan unionin (tulevien) laajentumisten vuoksi on yhä enemmän tarpeen päättää selkeistä ja yksiselitteisistä standardeista.
The (future) enlargement of the EU will result in an even greater need for clear, unequivocal standards.
Katsooko komissio, että ISO-standardeja on tarpeen käyttää ja soveltaa asianmukaisesti?
Is the Commission convinced of the usefulness and the importance of correct application of ISO standards?
Aikooko se edistää niiden käyttöä Euroopan tasolla?
Does it intend to promote their application at European level?
Miten komissio aikoo toimia asiassa?
How does it envisage its role?
Mitä tärkeitä järjestöjä tai elimiä se aikoo ottaa mukaan tähän tehtävään?
What other important organisations and bodies does it intend to involve?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0803/05
WRITTEN QUESTION E-0803/05
Aihe: Kroatian tasavallan viranomaiset ovat jättäneet jo kymmenen vuoden ajan selvittämättä katoamiset, joita tapahtui itsenäistymissodan aikana
Subject: Absence of cooperation over a period of more than ten years by authorities in the Republic of Croatia in shedding light on cases of persons who disappeared during the war of secession
Onko komissio tietoinen siitä, että vuoden 1991 jälkeisissä sotatoimissa, kun Kroatian tasavalta oli eroamassa entisestä Jugoslavian liittotasavallasta, kuolemankomppaniat yrittivät kidnapata ja/tai tappaa vanhan hallituksen edustajia ja Kroatian serbivähemmistöön kuuluvia?
Is the Commission aware that from 1991, during the years of hostilities in connection with the secession of the Republic of Croatia from the former Federal Republic of Yugoslavia, death squads sought to abduct and/or kill representatives of the old regime or of the Serbian minority in Croatia?
Pitääkö komissio normaalina sitä, että oikeusvaltion periaatteelle rakennetussa demokraattisessa maassa ei yritetä tunnistaa niiden uhrien ruumiita, jotka Zagrebissa sijaitseva kuolleista ja kadonneista huolehtiva virasto keräsi vuonna 1992, ja että Gojko Hinicin tapauksessa hänen äidiltään tutkimuksia varten otettua verinäytettä Rijekan rikoksentekijöitä vastaan käydyn oikeudenkäynnin yhteydessä ei koskaan käytetty tarkoitetulla tavalla, ja että asiasta vastaava yksikkö myöhemmin kiisti omistavansa kyseistä näytettä kieltäytyen myöhemmin vastaamasta muihin kysymyksiin?
Does the Commission regard it as normal, in a democratic country founded on the rule of law, that after the bodies of the victims had been collected in 1992 by the Service for the Dead and Disappeared in Zagreb, efforts were not made to identify them, and that in the case of Gojko Hinic the blood sample taken from his mother for examination in connection with the trial against the perpetrators in Rijeka was never used for that purpose, and that the service responsible later denied that it had such a sample and has subsequently refused to give any further reply?