natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On odotettavissa, että päästäkseen 35 prosentin vähennystä koskevaan tavoitteeseensa Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen on lopetettava automaattiset terveys- ja turvallisuustarkastukset aloilla, joilla riskit ovat keskisuuria tai pieniä.
It is expected that in order to meet this target of a 35 % reduction, the UK Government is to end automatic health and safety inspections of medium- and low-risk industries.
Odottaako komissio, että Yhdistynyt kuningaskunta täyttää työterveys ja ‑turvallisuusnormeja koskevat EU:n vaatimukset kun talousarviota leikataan yli kolmasosan verran, ja voiko komissio ilmoittaa toimista, joita se aikoo toteuttaa varmistaakseen, että normeja noudatetaan?
Does the Commission expect the UK will be able to meet EU requirements for health and safety standards with a budget cut of over one third, and can the Commission outline the action it intends to take to ensure these standards are met?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003694/2011
Question for written answer E-003694/2011
Aihe: Fluorihiilivedyn käytön vähentäminen: aiheutuvat kustannukset
Subject: Phasing down HFCs: costs incurred
Fluorihiilivedyt (HFC-yhdisteet) ovat kasvihuonekaasuja, joita käytetään lähinnä jäähdytys- ja ilmastointilaitteissa.
HFCs are greenhouse gases used mostly in refrigeration and air conditioning.
Näiden kaasujen lämmitysvaikutuskerroin (GWP) on suuri, ja sen vuoksi ne kuuluvat Kioton pöytäkirjan kaasukoriin.
They are gases with great global warming potential (GWP) and are therefore included in the Kyoto Protocol basket of gases.
Tästä huolimatta niiden vuoksi ei ole koskaan toteutettu toimia Kioton pöytäkirjan perusteella.
Despite this, no action on them has ever been taken under the Kyoto Protocol.
Koska Montrealin pöytäkirjan mukaan kloorifluorihiilivetykaasujen (HCFC) käytöstä luovutaan, HFC-yhdisteiden käyttöönotto maailmanlaajuisilla ja Euroopan markkinoilla lisääntyy huomattavasti.
Following the phase-out of HCFC gases under the Montreal Protocol, the introduction of HFCs into the global and European market is substantially increasing.
On arvioitu, että HFC-päästöjen aiheuttaman ilmaston lämpenemisen maailmanlaajuisen kokonaisvaikutuksen osuus on alle 2 prosenttia maailman kaikista kasvihuonekaasupäästöistä.
It is estimated that the overall global warming impact of HFC emissions worldwide currently represents less than 2 % of total global greenhouse gases emissions.
On kuitenkin ennustettu, että HFC-yhdisteiden kysynnän kasvu voi johtaa siihen, että niiden osuus on 9–19 prosenttia kaikista kasvihuonekaasuista vuoteen 2050 mennessä.
However, it has been predicted that growth in demand for HFCs could result in their contributing 9-19 % of total greenhouse gases by 2050.
Siinä pyydettiin kaikkia valtioita toteuttamaan toimia kulutuksensa ja HFC-yhdisteiden tuotannon vähentämiseksi – kehittyneet maat toimivat johtoasemassa näissä toimissa, kuten ne ovat johdonmukaisesti toimineet Montrealin pöytäkirjan mukaisesti – mikä vahvistaisi monenvälisiä pyrkimyksiä kokonaispäästöjen vähentämisestä 50 prosentilla vuoteen 2050 mennessä http://ozone.unep.org/Meeting_Documents/mop/22mop/MOP-22-5E.pdf. .
It called on all countries to take action to reduce their consumption and production of HFCs — with developed countries taking the lead in this effort, as they have consistently under the Montreal Protocol — which would bolster multilateral efforts to reduce global emissions 50 % by 2050 http://ozone.unep.org/Meeting_Documents/mop/22mop/MOP-22-5E.pdf .
Muun muassa Kiina ja Intia ovat vastustaneet voimakkaasti tätä muutosesitystä, mikä johtuu suurelta osin siitä, että ne saavat HFC-23-hankkeen CDM-hyvityksiä (puhtaan kehityksen mekanismin hyvityksiä).
This amendment has encountered strong opposition from countries such as China and India, largely due to the fact that they receive HFC-23 CDM (Clean Development Mechanism) credits.
Onko komissiolla käytössään tutkimus tai vaikutustenarviointi, jossa arvioidaan HCF-yhdisteiden vähentämisestä aiheutuvia kustannuksia euroina tonnia hiilidioksidiekvivalenttia kohti?
Has the Commission at its disposal a study or an impact assessment which estimates the cost of this phasing down of HFCs in terms of euros per tonne of CO 2 e?
Miten tätä on verrattu Euroopan teollisuudelle Euroopan päästökauppajärjestelmästä aiheutuviin kustannuksiin?
How is this compared to the cost for the European industries incurred under the European Emission Trading Scheme?
Jos komissiolla ei ole tietoja käytössään, aikooko se tehdä tällaisen kustannusanalyysin?
If the Commission does not have one, does it intend to initiate such a cost analysis?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003695/2011
Question for written answer E-003695/2011
Aihe: Fluorihiilivedyn käytön vähentäminen Montrealin pöytäkirjan perusteella
Subject: Phasing down HFCs under the Montreal Protocol
Fluorihiilivedyt (HFC-yhdisteet) ovat kasvihuonekaasuja, joita käytetään lähinnä jäähdytys- ja ilmastointilaitteissa.
Hydrofluorocarbons (HFCs) are greenhouse gases used mostly in refrigeration and air conditioning.
Koska Montrealin pöytäkirjan mukaan kloorifluorihiilivetykaasujen (HCFC) käytöstä luovutaan, HFC-yhdisteiden käyttöönotto maailmanlaajuisilla ja Euroopan markkinoilla lisääntyy huomattavasti.
Following the phase-out of hydrochlorofluorocarbon (HCFC) gases under the Montreal Protocol, the introduction of HFCs into the global and European market is substantially increasing.
Siinä pyydettiin kaikkia valtioita toteuttamaan toimia kulutuksensa ja HFC-yhdisteiden tuotannon vähentämiseksi – kehittyneet maat toimivat johtoasemassa näissä toimissa, kuten ne ovat johdonmukaisesti toimineet Montrealin pöytäkirjan mukaisesti – mikä vahvistaisi monenvälisiä pyrkimyksiä kokonaispäästöjen vähentämisestä 50 prosentilla vuoteen 2050 mennessä http://ozone.unep.org/Meeting_Documents/mop/22mop/MOP-22-5E.pdf. .
It called on all countries to take action to reduce their consumption and production of HFCs — with developed countries taking the lead in this effort, as they have consistently under the Montreal Protocol — which would bolster multilateral efforts to reduce global emissions 50 % by 2050 http://ozone.unep.org/Meeting_Documents/mop/22mop/MOP‑22-5E.pdf .
Mikä on komission kanta edellä mainittuun muutosesitykseen?
What is European Commission's position on the amendment mentioned above?
Mikä on komission kanta HFC-yhdisteiden vähentämistä koskeviin pyrkimyksiin?
What is the European Commission’s position on undertaking efforts to phase down HFCs?
Aikooko komissio esittää samanlaista muutosta Montrealin pöytäkirjaan ja/tai ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) mukaiseen ehdotukseen?
Is the Commission planning to table a similar amendment to the Montreal Protocol and/or proposal under the United Nations Framework convention on Climate Change (UNFCCC)?
Jos aikoo, milloin ja minkä osapuolten kanssa?
If so, when and in cooperation with which Parties?
Jos ei, niin miksi ei?
If not, why ?
Jos kansainväliset neuvottelut HFC-yhdisteiden käytön vähentämisen aikaansaamisesta epäonnistuvat, voisiko komissio harkita luovansa EU:ta varten käytön vähentämistä koskevan järjestelmän?
Should international discussions on implementing a phase-down of HFCs fail, would the Commission consider implementing its own phase-down scheme for the EU?
Onko komissio valmis asettamaan HFC-yhdisteiden käytön vähentämistä koskevan kansainvälisen sopimuksen edistämisen UNFCCC:tä ja Montrealin pöytäkirjaa koskevien omien strategioidensa keskeiseksi tavoitteeksi, jotta sen nykyisiä hillitsemispyrkimyksiä täydennetään?
Is the Commission ready to place the pursuit of an international agreement to phase down HFCs among the top priorities of its UNFCCC and Montreal Protocol strategies, in order to complement its current mitigation efforts?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003696/2011
Question for written answer E-003696/2011
Aihe: Fluorihiilivetyjen (HFC) käytön vähentäminen: kahdenvälisten kansainvälisten sopimusten tekeminen
Subject: Phasing down HFCs: conclusion of international bilateral agreements
Ottaen huomioon komission asetuksen, jossa määritellään tiettyjä rajoituksia, joita sovelletaan kansainvälisten hyvitysten käyttöön teollisuuskaasuja koskevissa hankkeissa, ja ottaen huomioon kasvavan kansainvälisen suuntauksen kohti toimia, joilla vähennetään fluorihiilivetyjen (HFC) kulutusta ja tuotantoa koko maailmassa, esitän seuraavat kysymykset:
In the light of the Commission regulation determining certain restrictions applicable to the use of international credits from projects involving industrial gases, and taking account of the growing international momentum towards taking action to reduce consumption and production of hydrofluorocarbons (HFCs) worldwide,
Onko komissio harkinnut kahdenvälisiä toimia Kiinan, Intian ja muiden sellaisten valtioiden kanssa, joissa on klooridifluorimetaanilaitoksia (HCFC-22), kuten Meksiko, heikentääkseen fluorihiilivetyjen käytön vähentämisen vastustusta?
Has the Commission considered any bilateral action with China, India and other countries which have hydrochlorofluorocarbon-22 (HCFC-22) installations, such as Mexico, in order to diminish opposition to an HFC phase-down?
Onko komissio valmis keskustelemaan sellaisten trifluorimetaanin (HFC-23) hävityslaitosten suorasta rahoituksesta, jotka eivät kuulu puhtaan kehityksen mekanismiin (CDM)?
Would the Commission discuss the direct financing of facilities for the destruction of HFC-23 which are not covered under the Clean Development Mechanism (CDM) scheme?
Aikooko komissio viimeaikaisen kehityksen valossa keskustella HFC-23:n hävittämistä koskevasta erityissopimuksesta, jossa COP15:n (Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen sopimuspuolten 15. kokous) hillitsemis- ja sopeutumisvaroja sijoitettaisiin EU:n rahoittamaan maailmanlaajuiseen järjestelmään, jolla edistettäisiin HFC-23:n hävittämistä laitoksissa, jotka eivät tällä hetkellä kuulu puhtaan kehityksen mekanismiin, ja joka Kioton pöytäkirjan ensimmäisen kauden loppuun mennessä sisältäisi myös tällaiset laitokset?
In the light of recent developments, does the Commission intend to discuss the drafting of a special agreement on HFC-23 destruction, whereby funds provided by COP‑15 (the Fifteenth Conference of the Parties under the United Nations Framework Convention on Climate Change) for mitigation and adaptation would be invested to establish a worldwide system funded by the EU, which would provide for and enforce the destruction of HFC-23 gas in installations not included in the CDM at present and which, by the end of the first period of the Kyoto Protocol, would also include all such installations?
Onko komissio valmis tutkimaan ilmastovarojen ohjaamista Montrealin pöytäkirjan monenvälisen rahaston täydentämiseen tätä erityistarkoitusta varten?
Would the Commission be ready to explore channelling climate funds to replenish the Montreal Protocol Multilateral Fund for that specific purpose?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003697/2011
Question for written answer E-003697/2011
Aihe: Mahdollinen rahoitus San Fedele da Sigmaringan seurakunnan kohentamiseksi Roomassa
Subject: Possible funding for urban renewal in the Roman Parish of San Fedele da Sigmaringa
San Fedele da Sigmaringan seurakunta on pieni, Rooman koillisosassa sijaitseva inhimillinen ja alueellinen todellisuus, johon kuuluu yhteensä noin 1 500 perhettä.
The Parish of San Fedele da Sigmaringa is a small community of about 1 500 families on the north-eastern outskirts of Rome.
Valitettavasti tällä alueella on vain teollista ja käsiteollista toimintaa, minkä vuoksi se on hyvin rappeutunut, eikä siellä ole lainkaan kansalaisille suunnattuja keskeisiä palveluja.
Unfortunately, because of the industry and craft trades based there, it has fallen into severe decay, so much so that it has nothing in the way of essential public services.
Siksi kyseinen seurakunta on ainoa kokoontumispaikka, etenkin nuorille.
The parish church is consequently the only meeting-place, especially where young people are concerned.
Paikallisyhteisön suuresta yhteisvastuullisuuden osoituksesta huolimatta myös seurakunnan rakenteeseen on puututtava tehokkaasti, jotta kaupunginosan asukkaille voidaan tarjota turvallinen paikka, jossa harjoittaa sosiokulttuurista toimintaa ja vaikuttaa näin myös alueen kehitykseen.
Although the local community has been endeavouring to show solidarity, the church is still in need of extensive work to make it a safe place for sociocultural activities, an improvement that would help to revitalise the area.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003698/2011
Question for written answer E-003698/2011
Aihe: Bakteerin Pseudomonas syringae pv. actinidiae eli ”kiivin mätätaudin” leviäminen
Subject: Spread of the Pseudomonas syringae pv. actinidiae (PSA) bacterium responsible for bacterial canker in kiwifruit
Pseudomonas syringae pv. actinidiae , actinidia-kasvilajin mätätaudin aiheuttaja, on actinidia-kasvilajin viljelylle erittäin vaarallinen kasvitauti ja leviää ympäristöön epideemisesti.
Pseudomonas syringae pv. actinidiae (PSA) — the causal agent responsible for bacterial canker in kiwifruit, a disease which is a severe threat to actinidia orchards — is spreading through the environment and assuming epidemic proportions.
Valitettavasti nykyisen teknistieteellisen tietämyksen perusteella ei ole minkäänlaista tapaa torjua taudin leviämistä ja ehkäistä vahinkoja.
Unfortunately, at the current stage of scientific knowledge we have no effective means of stopping the spread of the disease and preventing the damage it causes.
Lazion maakunnassa, jonka osuus koko Italian kiivintuotannosta on 30 prosenttia, kiivin mätätautia on tällä hetkellä noin kahden tuhannen hehtaarin alueella.
In Lazio, where 30% of all Italy’s kiwifruit crop is concentrated, around 2 000 hectares of kiwifruit orchards have been affected by the canker.
Vaikuttaa siltä, että ongelman aiheuttaja on Jin Tao -lajikkeen, uusiseelantilaisen keltaisen kiivin, tuonti.
The source of the problem seems to be linked to imports of the Jin Tao (‘Kiwi Gold’) cultivar, a yellow-fleshed variety from New Zealand.
Direktiivissä 2000/29/EY ei säädetä tällä hetkellä, että actinidia-lajin kasvit tarkastetaan tuotantoalueella tai alkuperämaassa ennen kuin niitä voidaan viedä muihin EU:n jäsenvaltioihin.
At present, Directive 2000/29/EC does not require actinidia plants or plant products to be subject to plant health inspections at the place of production, or in the country of origin, before being moved between EU countries or permitted to enter the EU.
Kuitenkin kasvinsuojelusta vastaavan järjestön EPPOn (European and Mediterranean Plant Protection Organism) sihteeristö sisällytti vuonna 2009 edellä mainitun patogeenin varoitusluetteloon tämän bakteerin leviämistä ja sen aiheuttamia valtavia tuhoja Italiassa koskevien hiljattain esitettyjen tietojen vuoksi.
However, in the light of reports concerning the spread of , and extensive damage caused by, PSA in Italy, the secretariat of the EPPO (European and Mediterranean Plant Protection Organisation) included the pathogen in its ‘alert list’ in 2009.
Onko se tietoinen uusista ja tehokkaista suojatoimista, joiden perusteella voidaan torjua taudin leviämistä ja estää siitä aiheutuvia vahinkoja?
Is the Commission aware of any new and effective methods of preventing the spread of this plant disease and preventing the damage it causes?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003699/2011
Question for written answer E-003699/2011
Aihe: Sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa torjuva eurooppalainen seurantakeskus
Subject: European Observatory on gender-based violence
Kesäkuussa 2010 perustettiin sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa torjuva ja pahoinpitelyn uhreja tukeva eurooppalainen seurantakeskus, jonka tavoitteena on saada luotettavia Euroopan tasoisia tilastotietoja, joiden perusteella voidaan toteuttaa tehokkaita toimia eri jäsenvaltioissa.
The European Observatory on gender-based violence and assistance to victims of abuse was set up in June 2010 for the purpose of obtaining reliable statistics at European level on the basis of which effective action could be taken in the various Member States.
Vielä nykyään 45 prosenttia eurooppalaisista naisista joutuu jonkinlaisen väkivallan uhriksi jossain elämän vaiheessa.
45 % of European women have been subjected to some form of violence in the course of their lives.
Seurantakeskus voi eri jäsenvaltioista materiaalia keräämällä auttaa löytämään uusia hyödyllisiä strategioita, joilla voidaan kitkeä ongelma sen alkulähteellä kohdistamalla toimia erityisesti eurooppalaisten nuorten kasvatukseen.
The observatory, by compiling data from the various Member States, can help identify new and constructive strategies designed to eradicate the problem by addressing its causes, and in particular by focusing on the education of young Europeans.
Euroopan komissio allekirjoitti viime marraskuussa yhteistyösopimuksen Euroopan tasa-arvoinstituutin kanssa näiden kahden toimielimen välisen yhteistyön lujittamiseksi.
Last November, the Commission signed a cooperation agreement with the European Institute for Gender Equality to ensure closer cooperation between the two institutions.
Komission tiedonannossa naisten ja miesten tasa-arvostrategiasta ei kuitenkaan mainita seurantakeskuksen (2010–2015) perustamista, minkä vuoksi menetetään oiva tilaisuus edistää tämän lisävälineen tuntemusta.
However, the Commission’s communication ‘Strategy for Equality between Women and Men (2010‑15)’ makes no reference to the setting up of the observatory, thereby missing an important opportunity to promote awareness of this recent development.
Koska seurantakeskuksen sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa koskevat tutkimukset ovat merkittäviä, mihin toimiin Euroopan komissio on ryhtynyt valistuskampanjoiden järjestämiseksi koko EU:ssa?
Given the importance of studies carried out by the European Observatory on gender-based violence, what measures has the Commission taken to launch permanent awareness campaigns throughout the EU?
Miten ja milloin voidaan käyttää sukupuoleen kohdistuvaa väkivaltaa torjuvan eurooppalaisen seurantakeskuksen tietoja, jotta voidaan tutkia ilmiön laajuutta Euroopassa?
How and when will it be possible to use data compiled by the European Observatory on gender-based violence to ascertain the extent of the problem in Europe?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003700/2011
Question for written answer E-003700/2011
Aihe: Lemmikkieläinten myynti
Subject: Sale of pets
Vastauksessa, jonka komissio antoi 13. lokakuuta 2010 esittämääni eläingenetiikkaa ja puhdasrotuisten eläinten sisäsiittoisuutta koskevaan kysymykseen E-8688/2010 , komissio toteaa, että ”neuvoston direktiivissä 91/174/ETY säädetään ainoastaan, että jäsenvaltioiden on huolehdittava, että puhdasrotuisten eläinten kaupan pitämistä ei kielletä, rajoiteta tai estetä kotieläinjalostuksen tai polveutumisen perusteella, jos tietyt vähimmäisedellytykset täyttyvät”.
In its answer to my Question E‑8688/2010 of 13 October 2010 on animal genetics and inbreeding of pure-bred animals, the Commission states that ‘Council Directive 91/174/EEC only provides that Member States shall ensure that the marketing of pure-bred animals is not prohibited, restricted or impeded on zootechnical or pedigree grounds, if certain minimum criteria are met’.
Saman politiikan alan yhteydessä olen kuullut, että esimerkiksi Pohjoismaissa koiria ei saa myydä lemmikkieläinkaupoissa.
In the same policy area, I am informed that in the Nordic countries, for example, dogs are not allowed to be sold in pet shops.
Tämän huomioon ottaen haluan esittää lokakuussa 2010 esittämääni kysymykseen ja komission vastaukseen liittyvät seuraavat lisäkysymykset:
With that in mind, I should like to put these follow-up questions to my question of October 2010 and the Commission's answer:
Onko komissio tietoinen Pohjoismaiden (Suomi, Ruotsi, Tanska) lainsäädännöstä, jossa kielletään (puhdasrotuisten) koirien, kissojen ja muiden lemmikkieläinten myynti supermarketeissa ja lemmikkieläinkaupoissa?
Is the Commission aware of legislation in the Nordic countries (Finland, Sweden, Denmark) which bans the sale of (pedigree) dogs, cats and other pets in supermarkets and pet shops?
Voivatko jäsenvaltiot antaa tällaista lainsäädäntöä?
Are the Member States allowed to adopt such legislation?
Onko tällainen lainsäädäntö EU:n oikeuden mukaista (vai kuuluuko se mahdollisesti asiassa Keck ja Mithouard annetun tuomion ja siitä johtuvan oikeuskäytännön soveltamisalaan)?
Is such legislation in accordance with European law (or does it perhaps fall within the scope of the Keck & Mithouard judgment and the case law following on from that judgment)?
Miten komissio suhtautuu säännöksiin, joissa kielletään (puhdasrotuisten) koirien, kissojen ja muiden lemmikkieläinten myynti supermarketeissa ja lemmikkieläinkaupoissa?
What is the Commission’s view of regulations banning the sale of (pedigree) dogs, cats and other pets in supermarkets and pet shops?
Onko komissio jo toteuttanut tai aikooko se toteuttaa toimia tällä alalla?
Has the Commission already taken action in this area or does it propose to do so in future?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003705/2011
Question for written answer E-003705/2011
Aihe: Euro-obligaatioiden liikkeeseenlasku
Subject: The issue of Eurobonds
Euroopan parlamentin täysistunnossa 5. huhtikuuta 2011 Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän puheenjohtaja Guy Verhofstadt ja Vihreiden ryhmän puheenjohtaja Daniel Cohn-Bendit ehdottivat Euroopan talouskasvua hyödyntävän politiikan omaksumista varojen saamiseksi, eli toisin sanoen euro-obligaatioiden liikkeeseenlaskua.
During the plenary sitting of the European Parliament on Tuesday, 5 April, Mr Verhofstadt, Chair the ALDE, and Mr Cohn Bendit, Co-Chair of the Group of the Greens, recommended the issuing of Eurobonds as a means of raising funds to stimulate growth in Europe.
Mikä on komission poliittinen kanta euro-obligaatioiden liikkeeseenlaskuun?
What is the Commission’s policy regarding the issuing of Eurobonds?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003706/2011
Question for written answer E-003706/2011
Aihe: Euroopan digitaalistrategian toteuttamiseen varatut määrärahat
Subject: Funds for implementing the EU's digital strategy
Viime vuosien aikana komissio on ilmoittanut tietystä määrästä digitaalistrategiaa koskevia toimintasuunnitelmia (eEurope, eEurope+, eEurope 2005, i2010), joihin on viimeisenä lisätty digitaalista agendaa koskeva strategia.
In recent years the Commission has announced a number of digital strategy plans (e-Europe, e-Europe+, e-Europe 2005, i2010), and most recently the Digital Agenda strategy.
Monet tieto- ja viestintätekniikkaan tarkoitetut määrärahat on samoin annettu käyttöön muiden lähteiden kautta kuten tutkimusohjelman ja kilpailukyvyn ja innovoinnin ohjelman, mutta myös koheesio- ja maaseudun kehittämisrahastojen kautta.
In addition, many funds for ICT have been made available from other sources, such as the research framework programmes (FPs), the competitiveness and innovation programme (CIP) and the cohesion and rural development funds.
On kuitenkin osoittautunut hyvin vaikeaksi löytää tietoja näin myönnettyjen varojen kohdalla siitä, millaisia toimia niillä voidaan rahoittaa ja millainen on niiden käyttöaste jäsenvaltioissa.
It is therefore very difficult to find any data on the budget allocated to these plans, the activities on which it has been spent, and the extent of take-up by the Member States.
Lisäksi huomattavat päällekkäisyydet yhteisön eri ohjelmien (ja kansallisen politiikan) välillä ovat varmasti johtaneet yhteisön varojen arvostamiseen tavalla, jossa on toivomisen varaa.
Moreover, the large amount of overlap between the various Community programmes (and national policies) is certainly not conducive to effective use of Community funds.
Onkin kaikki syyt olettaa, että Euroopan unionin uusi digitaalista agendaa koskeva strategia kohtaa vastaavia ongelmia.
The EU’s new Digital Agenda strategy is very likely to face similar problems.
Kuinka paljon yhteisön varoja on käytetty ja mihin ohjelmiin tieto- ja viestintätekniikan kehittämisen edistämiseksi vuodesta 2000 tähän päivään?
Can the Commission say how much Community funding, and from which programmes, has been spent by the EU for ICT development, from 2000 to the present?