natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23. heinäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY mukaan suurten nopeuksien ratoihin kuuluvat
Under Council Directive 96/48/EC of 23 July 1996, high-speed lines comprise the following: —
erityisesti suurnopeusjunia varten parannetut tai parannettavat radat, joilla voidaan ajaa noin 200 kilometrin tuntinopeudella, —
lines specially adapted for high-speed travel, equipped for speeds in the region of 200 km/h; —
erityisesti suurnopeusjunia varten parannetut erityiset radat, joissa maasto, korkeuserot tai kaupunkiympäristö aiheuttavat hankaluuksia ja joilla nopeus on mukautettava tapauskohtaisesti.
lines specially adapted for high-speed travel which present special characteristics determined by factors such as topography, relief or urban surroundings, where speed has to be adapted on a case-by-case basis.
Aikooko komissio suositella enimmäisnopeutta (noin 250 kilometriä tunnissa) yhteisön varoista rahoitettaville Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon (TEN-T) kuuluville suurten nopeuksien hankkeille, jotta energiankulutusta voitaisiin rajoittaa ja jotta nopeudet voitaisiin pitää kestävällä tasolla?
Will the Commission consider recommending a maximum speed (in the region of 250km/h) for the high-speed projects included in the trans-European transport network (TEN‑T) financed from Community funds, in order to limit energy consumption and maintain high-speed travel of a sustainable nature?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010510/2010
Question for written answer E-010510/2010
Aihe: Komission työohjelma 2011 – Liikenne (lentoliikenne)
Subject: Commission Work Programme for 2011 — Transport (aviation)
Mitä tämä tarkoittaa lentoliikenteen tulevaisuuden osalta, kun otetaan huomioon lentoliikenteen erittäin suuret ympäristökustannukset?
What does this statement mean in terms of the future for aviation, in view of the extremely high environmental costs of air transport?
Voiko tämä tarkoittaa, että lentoliikenteelle harkitaan hiilidioksidiveron määräämistä?
Could this also mean that a carbon tax will be considered for air transport?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010511/2010
Question for written answer E-010511/2010
Aihe: Komission työohjelma 2011 – Väestön ikääntyminen ja syntyvyys
Subject: Commission's work programme for 2011 — ageing of the population and birth rate
Työohjelmassa mainitaan tavoite ”vastata yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten väestön ikääntymisen vaikutuksiin”.
The programme includes the objective of ‘addressing societal challenges such as the impact of population ageing’.
Miten komissio aikoo vastata väestön ikääntymisen aiheuttamiin yhteiskunnallisiin haasteisiin? 2.
how it intends to respond to the challenge of an ageing population; 2.
Mihin suuntaan sosiaaliturvajärjestelmien uudistamisessa on edettävä kestävyyden takaamiseksi pitkällä aikavälillä, kun otetaan huomioon väestön ikääntymisen vaikutukset hyvinvointivaltiolle sekä eläkkeiden että terveydenhoitopalveluiden osalta? 3.
in view of the impact of population ageing on the welfare state, in terms not only of pensions but also of healthcare, what form it believes the reform of welfare systems needs to take with a view to ensuring their long-term sustainability; 3.
Mitä kannustimia voidaan ottaa käyttöön EU:ssa syntyvyyden lisäämiseksi? 4.
what incentives could be created at European level to encourage people to have children; 4.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010512/2010
Question for written answer E-010512/2010
Aihe: Komission vuoden 2011 työohjelma – Eläkkeet
Subject: Commission's work programme for 2011 — ‘Pensions’
Komission vuoden 2011 työohjelman kohdassa 2.5 (Osallistava kasvu) sitoutuu tukemaan ”jäsenvaltioiden toimia turvata kansalaisille riittävät eläkkeet kestävällä tavalla”.
Point 2.5 of the Commission's work programme for 2011 (‘Inclusive growth’) includes a commitment to support ‘Member States’ action to deliver adequate and sustainable pensions for citizens through concrete measures'.
Suuret (vuoden 1945 jälkeen syntyneet) ikäluokat ovat juuri tulossa eläkeikään ja aktiivinen väestönosa on supistumassa (mihin on syynä viimeisten vuosikymmenten syntyvyyden lasku, mikä puolestaan on ollut työttömyyden seurausta) erittäin nopeasti. ”Vanha Eurooppa” on kohtaamassa tämän hetkisten sosiaaliturvajärjestelmiensä kestämättömyysongelman.
With the ‘baby-boom’ (post‑45) generation now reaching retirement age and with the active population falling (thanks to the declining birth-rate in recent decades and to unemployment), ‘old Europe’ will soon be confronted with the unsustainability of its existing welfare systems.
Mihin suuntaan sosiaaliturvajärjestelmien uudistamisessa on edettävä kestävyyden takaamiseksi pitkällä aikavälillä, kun otetaan huomioon eläkeläisten määrän kasvu sekä eliniänodotteen kasvusta mahdollisesti johtuva eläkkeen nostovuosien määrän lisääntyminen? 2.
what form it believes the reform of social security systems should take if their long-term sustainability is to be guaranteed and in order to deal with the growing number of pensioners, and, possibly and in view of increasing life expectancy, the circumstance that the retired will receive their pensions over a longer period; 2.
Katsooko komissio, että eläkeiän nosto – ratkaisu, jota useat jäsenvaltiot säästösuunnitelmissaan seuraavat – on sosiaaliturvajärjestelmien kestävyysongelman pitkäjänteinen ratkaisu?
whether it believes that a later retirement age — a measure adopted by a number of Member States under their austerity plan — is a solution to the problem of the long-term problem of sustainability of the social security systems?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010513/2010
Question for written answer E-010513/2010
Aihe: Komission vuoden 2011 työohjelma – Julkiset hankinnat
Subject: Commission Work Programme for 2011 — Public procurement
Komission vuoden 2011 työohjelman kohdassa 2.6 (Sisämarkkinoiden mahdollisuuksien hyödyntäminen kasvun luojana) tavoitteeksi ilmoitetaan ”hankintoja koskevien sääntöjen uudistamista koskevien ehdotusten tekeminen vuonna 2011 ja käyttöoikeussopimuksia koskevien yhteisten sääntöjen luominen”.
In the Commission's Work Programme for 2011, point 2.6 (tapping the potential of the Single Market for growth) announces the ‘presentation in 2011 of proposals for the modernisation of public procurement rules and the establishment of common rules concerning concession contracts’.
Millainen osa tässä uudistuksessa tulee sähköiselle julkiselle hankintamenettelylle?
In the context of this review, what role will be reserved for electronic public procurement?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010514/2010
Question for written answer E-010514/2010
Aihe: Komission vuoden 2011 työohjelma – Arvonlisäverotus
Subject: Commission Work Programme for 2011 — VAT
Arvonlisäverotuksen yksinkertaistaminen on yrityksille keskeisen tärkeää, etenkin nykyisen kriisin kaltaisina kriisiaikoina.
VAT simplification is of fundamental importance to businesses, especially in these current times of crisis.
Kun uusi sähköinen arvonlisäveron palautushakemusjärjestelmä on osoittautunut ”ongelmalliseksi”, millaisilla toimenpiteillä sitä voidaan kehittää toimivammaksi?
Since the new electronic system for requesting VAT returns has proved problematic, what action can the Commission take to make it more efficient?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010515/2010
Question for written answer E-010515/2010
Aihe: Komission työohjelma 2011 – Kansainvälistyminen
Subject: Commission's work programme for 2011 — internationalisation
Komissio sitoutuu tukemaan eurooppalaisten yritysten ja erityisesti pk-yritysten kansainvälistymistä komission vuoden 2011 työohjelman kohdassa 4.1 (kokonaisvaltainen kauppapolitiikka).
In point 4.1 of its work programme for 2011 (‘A comprehensive trade policy’), the Commission commits itself to supporting the internationalisation of enterprises in the EU, including SMEs.
Tämän perusteella kysyn komissiolta seuraavaa: 1.
Can the Commission state: 1.
Mihin käytännön toimiin komissio aikoo ryhtyä ”jotta eurooppalaiset yritykset saisivat tilaa maailmanmarkkinoilla”? 2.
what concrete measures and actions it intends to undertake in order to ‘position European companies on the global market place’; 2.
Mitä erityisiä tukitoimia komissio aikoo tarjota kansainvälistymään pyrkiville pk-yrityksille?
what specific support measures it proposes for SMEs which wish to opt for internationalisation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010516/2010
Question for written answer E-010516/2010
Aihe: Komission vuoden 2011 työohjelma – Kansainvälinen kauppa
Subject: Commission's work programme for 2011 — International trade
Vaikka kuulunkin niihin poliitikkoihin, jotka uskovat, että kehitysapua ovat myös kauppasopimukset ja kehittyvien talouksien tukeminen, olen hieman huolestunut.
While I am among those politicians who believe that development aid should also take place through trade agreements and incentives for developing economies, I have a number of concerns.
On huomattava, että useiden – ellei peräti kaikkien – kehitysmaiden tuotannon säännöt ja tavat poikkeavat erittäin paljon niistä, joita Euroopan unionissa sovelletaan.
Many developing countries, if not all, have rules and systems of production which are very different from those prevailing in the EU.
Tämän johdosta tuotannon kustannukset ovat alhaisemmat, mikä käytännössä tarkoittaa lopputuotteen halvempia hintoja.
The result is lower production costs, and that, at the end of the day, is synonymous with lower prices for the final product.
Kiinalaiset ja pakistanilaiset tekstiilit ovat jo muodostuneet ongelmaksi, ja monia muita ongelmia saattaa syntyä kokonaisilla suurilla toimialoilla maataloudesta tekstiiliteollisuuteen ja autoteollisuudesta komponenttituotantoon.
We have already had the issue of Chinese and Pakistani textiles, and numerous similar problems could arise in a whole range of areas, from agriculture to textiles and from cars to parts.
Millaisiin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä kehitysmaihin liittyvässä kauppapolitiikassa minimoidakseen ne vaikutukset, joita tietyt tuontitavarat aiheuttavat yhteisön tuottajille? 2.
what measures it intends to take, in the context of trade policy for developing countries, in order to minimise the impact of certain imports on Community producers; 2.
Kuinka Euroopassa sovellettavat säännöt ja hyvien tuotantokäytäntöjen noudattaminen saadaan koskemaan myös sellaisista kolmansista maista tuotuja tuotteita, missä näitä hyviä käytäntöjä ja sääntöjä joko ei ole lainkaan tai joissa ne ovat väljempiä kuin Euroopan unionissa sovellettavat?
regarding compliance with the rules and following the best practices for production and manufacturing in Europe, how it intends to apply those criteria to products imported from third countries where such best practices and rules do not exist or are less stringent than those applied internally?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010517/2010
Question for written answer E-010517/2010
Aihe: Komission työohjelma 2011 – Maatalous ja kalastus
Subject: Commission Work Programme for 2011 — Agriculture and fisheries
Komission vuoden 2011 työohjelman kohdassa 2.4 (kestävä kasvu) todetaan, että ”luonnonvarojen kestävän käytön edistäminen ja maatalouden ja kalatalouden kaltaisten alojen innovaatiomahdollisuuksien hyödyntäminen tulee olemaan keskeinen teema komission ehdotuksissa yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalatalouspolitiikan tarkistamisesta uuden monivuotisen rahoituskehyksen voimassaolokaudeksi”.
In the Commission's Work Programme for 2011, point 2.4 (sustainable growth) says that ‘promoting the sustainable use of natural resources and releasing the innovative potential of sectors such as agriculture and fisheries will be a central theme of the Commission's proposals for the revision of the common agricultural policy and the common fisheries policy for the period of the new Multiannual Financial Framework’.
Tarkoittaako mainittu ”luonnonvarojen kestävän käytön edistäminen” yhteisessä kalastuspolitiikassa tämänhetkisten kalastuskiintiöiden entistä suurempia pienennyksiä?
In terms of the CFP, will the abovementioned ‘sustainable use of natural resources’ mean further cuts to current fishing quotas?
Mikäli näin tapahtuu, millaisiin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä näin suurten pienennysten kielteisten talousvaikutusten lieventämiseksi?
If this were to happen, what measures would the Commission introduce to counter the negative economic impact of such a reduction?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010518/2010
Question for written answer E-010518/2010
Aihe: Komission vuoden 2011 työohjelma – Köyhyydentorjuntafoorumi
Subject: Commission's work programme for 2011 — ‘A Platform against Poverty’
Komission vuoden 2011 työohjelman kohdassa 2.5 (osallistava kasvu) ehdotetaan Eurooppa 2020 ‑strategian puitteissa uutta aloitetta nimeltään köyhyydentorjuntafoorumi.
In point 2.5 of the Commission's work programme for 2011 (‘Inclusive growth’), it is proposed to launch an initiative, in the framework of the Europa 2020 strategy, under the title ‘A Platform against Poverty’.
Mitä konkreettisia toimenpiteitä aiotaan sisällyttää köyhyydentorjuntafoorumi-aloitteeseen? 2.
what concrete actions it believes should be included under the initiative ‘A Platform against Poverty’; 2.
Kuinka säästötoimia voidaan pehmentää sosiaalisella tuella hakemusten määrän ja koon jatkuvasti kasvaessa, kun köyhyys kasvaa Euroopassa? 3.
how it intends to reconcile austerity with social support for the ever-increasing demands arising from the spread of poverty in Europe; 3.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010519/2010
Question for written answer E-010519/2010
Aihe: Kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä peräisin olevia elintarvikkeita koskeva lainsäädäntö
Subject: Legislation on food products from cloned animals and their offspring
FSA aikoo tuoda tämän asian esille joulukuussa pidettävässä kokouksessa, jossa on tarkoitus päättää asiaan liittyviä EU:n neuvotteluja koskevasta Yhdistyneen kuningaskunnan kannasta.
The FSA will raise the matter at a meeting in December, which should determine the UK's position with a view to the negotiations at European level on the subject.
Keskustelu kloonatuista nautaeläimistä peräisin olevien tuotteiden käytöstä nousi esille sen jälkeen, kun International Herald Tribune ‑sanomalehdessä uutisoitiin heinäkuun lopussa, että eurooppalaiset karjankasvattajat ovat aloittaneet perehtymisen kloonattujen eläinten kasvattamiseen ilman asiaa koskevaa lainsäädäntöä.
The debate on the consumption of products from cloned cattle began when the International Herald Tribune reported at the end of July that breeders in Europe had started to exploit the production of cloned animals despite the absence of specific legislation.
Yhdysvalloissa vuonna 2008 (FDA:n toimesta) hyväksytty kloonatuista eläimistä peräisin olevien tuotteiden myynti edellyttää EU:n lainsäädännön mukaan erityislupaa.
The sale of cloned meat and other products has been authorised in the US (by the FDA) since 2008.
Onko komissio tietoinen tämän kysymyksen alussa mainitusta tutkimuksesta?
Is the Commission aware of the study mentioned at the beginning of this question?
Onko komissio suorittanut vastaavia tutkimuksia selvittääkseen kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä peräisin olevan lihan tai maidon käyttöön liittyvät todelliset ”vaarat”? 2.
Has it undertaken similar studies to determine the real risks involved in consuming meat and milk from cloned animals and their offspring? 2.
Onko komissio laatimassa tätä asiaa koskevaa EU:n säädöstä? 3.
Is the Commission in process of drawing up specific Community legislation on the subject? 3.
Miten komissio aikoo suojella eurooppalaisia karjankasvattajia kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä peräisin olevan lihan tai maidon tuonnilta Yhdysvaltain kaltaisista maista, joissa kyseiset tuotteet ovat sallittuja, jos Euroopan unioni päättää kieltää tällaisten tuotteiden kaupallistamisen?
Should the EU opt to ban the marketing of meat and milk from cloned animals and their offspring, how will the Commission protect breeders in the Union from imports of such products from countries like the US where they are authorised?
Miten komissio pystyy estämään sellaisten jo jalostettujen elintarvikkeiden (makkarat, einesruoat, erilaiset maitotuotteet jne.) tuonnin, joiden ainesosina on käytetty kloonatuista eläimistä tai niiden jälkeläisistä peräisin olevia liha- tai maitotuotteita?
In particular, how will it stop imports of processed food (sausages, pre-prepared meals, dairy products of different kinds, etc.) whose ingredients include meat or milk from cloned animals and their offspring?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010520/2010
Question for written answer E-010520/2010
Aihe: Hiilidioksidipäästöjen kasvu vuonna 2010
Subject: Increased CO 2 emissions in 2010
Vuoden 2010 aikana Kiinan ja Intian talouskasvu on saanut aikaan ilmakehään joutuvien hiilidioksidipäästöjen ällistyttävän kasvun, mikä tarkoittaa paluuta jakson 2000–2008 lukemiin.
In 2010, economic growth in China and India resulted in a surprisingly high increase in emissions of CO 2 into the atmosphere, signalling a return to the levels registered between 2000 and 2008.
Konsortio kertoi myös globaalien päästöjen laskeneen maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena 1,3 prosenttia vuonna 2009 edellisvuoteen 2008 verrattuna.
According to the same study, emissions worldwide fell by 1.3 % in 2009 by comparison with 2008, owing to the global financial crisis.
Vähennys oli kuitenkin alle puolet siitä, mitä vuotta aikaisemmin arvioitiin.
However, this reduction is less than half of what had been forecast a year ago.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010521/2010
Question for written answer E-010521/2010
Euroopan atomienergiayhteisön vuoden 2008 vuosikertomuksessa todetaan, että ydinvoimasta saatavan energian määrä on vähentymässä ja että väheneminen jatkuu tulevina vuosina.
The 2008 Euratom report states that nuclear energy production is declining and will continue to do so over the coming years.
Yhteisön ennusteiden mukaan tämän raaka-aineen kysyntä laskee Euroopassa vuoden 2010 21 747 tonnista 17 378 tonniin vuoteen 2018 ja noin 16 000 tonniin vuoteen 2024 mennessä.
Euratom forecasts that demand for nuclear energy in Europe will fall to 21 747 tonnes in 2010, 17 378 tonnes in 2018, and approximately 16 000 tonnes around 2024.
Euroopan unioni tuottaa tällä hetkellä lähes kolmanneksen maailman ydinsähköstä, ja edellä mainitut luvut osoittavat, että EU on vähentämässä ydinenergian tuotantoa noin 20 prosentilla seuraavien 10 vuoden aikana.
The EU currently produces approximately one-third of the world's nuclear-derived electrical energy, and the above figures suggest that its nuclear energy production is likely to fall by some 20 % over the next 10 years.
On myös odotettavissa, että kansainvälinen talouskriisi ei edistä uusien ydinvoimalaitosten rakentamista.
It may also be expected that the world economic crisis will not be favourable to the rapid construction of new nuclear power stations.
CERNin fyysikko Michael Dittmar on todennut, että ”ydinenergian siviilikäytön vähentyminen vaikuttaa jatkuvan suurimmassa osassa tärkeimpiä OECD-maita.
In the words of Michael Dittmar, a physicist at the European Centre for Nuclear Research: ‘The facts point to a continued run-down of civil nuclear energy in most of the main OECD countries.
Tämän seurauksena vaikuttaa välttämättömältä, että erityisesti monien vauraiden maiden energiankuluttajien on opittava vaihtamaan kaukana tulevaisuudessa olevia ilmaston lämpenemisen seurauksia koskevat huolenaiheensa energian niukkuuteen suuren kysynnän aikoina.
Consequently, it seems inevitable that energy consumers, especially in many rich countries, will have to learn to exchange their concerns over the effects of global warming in the remote future for a reality of energy shortages at times of high demand.
Niukkuus voi johtaa joko kaoottiseen tarjontaan ja sähkökatkoksiin tai energiasäännöstelyä koskevaan koordinoituun politiikkaan”.
These shortages could lead either to chaos in supply and energy blackouts, or to a coordinated energy rationing policy’.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010524/2010
Question for written answer E-010524/2010
Aihe: Raskaita yhdistelmäajoneuvoja koskeva ajoharjoittelu toisessa EU:n jäsenvaltiossa
Subject: Practice in driving heavy articulated vehicles in another EU Member State
Raskaiden yhdistelmäajoneuvojen ja linja-autojen kuljettajia koulutetaan useissa paikoissa Suomen Pohjanmaalla.
Various places in the Ostrobothnia (Österbotten) region of Finland provide training for drivers of heavy articulated vehicles and buses.
Suurin osa Pohjanmaan kuljetusyrityksistä on erikoistunut ulkomaanliikenteeseen, minkä vuoksi myös koulutuksessa keskitytään paljon ulkomaanliikenteeseen.
A large number of transport companies in Österbotten specialise in international transport, which means this instruction has a major focus on international transport.
Ajoharjoittelu on ollut usean vuoden ajan mahdollista naapurimaissa Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa.
For many years, it has been possible to practise driving in the neighbouring countries of Sweden, Norway and Denmark.
Vuoden 2009 syksystä alkaen ajoharjoittelu ei ole ollut enää mahdollista Ruotsissa.
Since autumn 2009, it has not been possible to practise driving in Sweden.
Ruotsin viranomaiset ovat viitanneet ammattipätevyyttä (2003/58/EY) ja ajokorttia (91/439/ETY, kumotaan direktiivillä 2006/126/EY tammikuussa 2013) koskeviin EU:n direktiiveihin, mikä on johtanut siihen, että kansallisia säännöksiä on tiukennettu ja niitä on tulkittu tarkemmin.
The Swedish authorities have referred to EU directives on professional qualifications (2003/59/EC) and driving licences (91/439/EEC, replaced by 2006/126/EC as from January 2013) which has led to a tightening and stricter interpretation of the national rules.
Tämä on selvä opetuksen varjopuoli, sillä se vähentää mahdollisuuksia harjoitella todellisissa kuljetustilanteissa.
This presents a specific disadvantage for instruction purposes, as it reduces the opportunities to practice in real transport situations.
Laajemmassa mittakaavassa tarkasteltuna se on luonut uusia rajaesteitä sisämarkkinoille.
From a broader perspective, it seems to have created new border restrictions in the internal market.
Paikallisen elinkeinoelämän vientipohjainen tuotanto huomioiden on erittäin tärkeää, että myös tulevaisuudessa on mahdollista harjoitella ajamista ulkomailla.
Given that output by local businesses is export-oriented, it is crucial that the opportunity to practise driving abroad should still be available.
Onko neuvosto tietoinen vaikutuksesta, joka näillä direktiiveillä on ollut sisämarkkinoihin?
Is the Council aware of the effect these directive have had on the internal market?
Onko tästä tilanteesta tai vastaavista tilanteista keskusteltu neuvoston tasolla?
Has this matter, or have comparable situations, been discussed at Council level?
Ajokortteja koskevat EU:n säännöt ovat yhteisen liikennepolitiikan keskeinen osa ja osaltaan muun muassa parantavat liikenneturvallisuutta ja helpottavat sellaisten henkilöiden liikkuvuutta, jotka muuttavat ajokortin myöntäneestä jäsenvaltiosta toiseen jäsenvaltioon.
EU rules on driving licences are essential elements of the common transport policy which contribute inter alia to improving road safety and to facilitating the free movement of persons taking up residence in a Member State other than the one issuing the licence.
Ajoharjoittelua koskevat säännöt sitä vastoin ovat yksinomaan jäsenvaltioiden vastuulla.
However, rules concerning the practice of driving are the sole responsibility of Member States.
Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tätä kysymystä ei käsitellä direktiivissä eikä siitä keskusteltu ehdotuksen käsittelyn yhteydessä.
Under the principle of subsidiarity, this issue is not addressed by the directive and was not an issue in the legislative debate.