natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Miten komissio on tutkinut, täyttävätkö tarjouskilpailukierroksen osallistujat kielikoulutuksen tarjoamiselle asetetut vaatimukset?
What method was used by the Commission to investigate whether those taking part in the call for tenders fulfilled the requirements for providing language teaching?
Mikä taustaa vasten CommunicAid pystyy komission mielestä järjestämään kielikoulutusta, kun yrityksellä ei ole sopivaa pätevyyttä (yritys ei ole kielikoulu, sillä ei ole päteviä opettajia eikä sillä ole konttoria Belgiassa)?
What makes the Commission think that CommunicAid can organise language teaching when this company does not have the proper qualifications (it is not a language school, has no qualified teachers, and has no office in Belgium)?
Miksi komissio ei ole peruuttanut sopimusta CommunicAidin kanssa, kun yritys ei ole pystynyt tuottamaan palveluja, joita koskevan tarjouskilpailukierroksen se voitti?
Why has the Commission not cancelled the contract with CommunicAid, when the company has been unable to provide the services that it offered to win the call for tenders?
Mitä yhteisiä yksityisiä, kaupallisia tai taloudellisia etuja komissiolla on CommunicAidin kanssa, yrityksen kanssa, joka voitti tarjouskilpailukierroksen mutta ei ole pystynyt tarjoamaan ”tehokasta” palvelua sopimuksen tultua voimaan?
Which private, commercial or financial interests are shared by the Commission and CommunicAid, which won the call for tenders but has been unable to provide an ‘effective’ service since the contract entered into force?
Komission edellä mainittujen laittomien menettelytapojen vuoksi sitä pyydetään ilmoittamaan, mitä sellaisia taloudellisia, kaupallisia tai muita etuja sillä on, jotka estävät vuoden 2000 Lissabonin strategian mukaisten EU:n henkilöstön koulutusta koskevien velvollisuuksien täyttämisen?
In the light of the abovementioned illegal action by the Commission, can it state which economic, commercial or other interests it has that prevent it from fulfilling its obligations under the Lisbon Strategy of 2000 regarding the vocational training of EU employees?
Miten komissio oikeuttaa ja perustelee virheensä tässä asiassa antaessaan kertomuksensa talousarvion hallinnasta seuraavan vastuuvapauden myöntämisen yhteydessä?
How does the Commission justify or substantiate the mistakes it has made in this case in connection with its report on budgetary management for the next discharge?
Millä perusteella komissio on hyväksynyt CommunicAidin kielellisen syrjinnän, kun jotkut opettajat saivat loppujen lopuksi muita vähemmän palkkaa?
For what reason has the Commission accepted that CommunicAid practices language discrimination, given that some teachers will effectively be paid less than others?
Miksi komissio ei ole hyväksynyt sisäisen ammattiyhdistyksen esittämää sovintoehdotusta?
Why has the Commission not accepted the settlement proposal put forward by one of the internal staff unions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4666/09
WRITTEN QUESTION E-4666/09
Aihe: Juomaveden raskasmetallit
Subject: Heavy metals in drinking water
On olemassa yksiselitteisestä tieteellistä näyttöä siitä, että luontoon ja ihmisiin kertyessään lyijy, nikkeli ja muut raskasmetallit ovat erittäin haitallisia hermostolle.
There is unequivocal scientific evidence to demonstrate that lead, nickel and other heavy metals, which accumulate in the natural environment and in humans, are very harmful to the nervous system.
Erityisen herkkiä altistukselle ovat lapset ja raskaana olevat naiset, koska raskasmetallit voivat vakavalla tavalla vaikuttaa sikiön ja lapsen aivojen kehitykseen.
Children and pregnant women are particularly vulnerable as heavy metals may have serious effects on the development of the brain in children and foetuses.
Juoksevassa muodossa raskasmetallit imeytyvät elimistöön nopeammin ja tehokkaammin, jolloin ne lisäävät aivojen kehityshäiriöiden riskiä huomattavasti.
The risk of arrested development of the brain increases considerably when heavy metals are ingested in liquid form because the body absorbs them faster and in greater quantities.
Samalla myös alan tutkijat ovat laajalti yksimielisiä siitä, ettei EU:n säätely ole riittävän tiukkaa, jotta se pystyisi suojelemaan kansalaisia juomavesiputkistojen raskasmetalleilta tai kromatuista vesijohdoista liukenevalta nikkeliltä.
There is also broad agreement among researchers in the field that regulations in the EU are not sufficiently restrictive to protect the public against heavy metals in drinking water pipes or nickel release from chromium-plated taps.
Lisää aiheesta internet-sivustolla http://www.ebst.dk/file/14521/Metalrelease_drinkingwater.pdf.
More information is available on the following website: http://www.ebst.dk/file/14521/Metalrelease_drinkingwater.pdf.
Kuinka mittaviksi komissio arvioi EU:n juomavedessä esiintyvien raskasmetalleiden ja nikkelin liukenemisen aiheuttamat ongelmat? 2.
In the Commission's estimation, what is the extent of the problems associated with heavy metals and nickel release in drinking water in the EU?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4667/09
WRITTEN QUESTION E-4667/09
Aihe: Epäinhimilliset olot maahanmuuttajien vastaanottokeskuksessa Lesboksen saarella
Subject: Inhuman detention conditions for immigrants on Lesbos
Yhdistyneiden Kansakuntien pakolaisasioiden päävaltuutetun ja lasten oikeuksiin keskittyvän Kreikan oikeusasiamiehen edustajat kävivät elo‑ ja syyskuussa 2009 Paganissa Lesboksen saarella sijaitsevassa ulkomaalaisten vastaanottokeskuksessa ja ilmoittivat olevansa järkyttyneitä siellä vallinneista elinoloista.
In August and September 2009, delegates from the UN High Commission for Refugees and the Greek Ombudsman for the Rights of the Child visited the detention centre for foreigners in Pagani, Lesbos, and expressed shock at the conditions there.
Pakolaisasioiden päävaltuutettu totesi tilanteen olevan sietämätön ja loukkaavan ihmisarvoa.
The High Commission described the situation as ‘unacceptable’ and ‘an affront to human dignity’.
Lasten oikeuksiin keskittyvä oikeusasiamies totesi puolestaan siinä vaiheessa, kun alaikäisiä oli jo ryhdytty siirtämään muihin vastaanottokeskuksiin ja aikuisia oli alettu vapauttaa, että 77:n keskuksessa olleen vailla huoltajaa saapuneen alaikäisen säilöönotto-olosuhteisiin liittyi edelleen lukuisia ongelmia.
The Children’s Ombudsman stated that although minors had already begun to be transferred to a hospitality centre and adults were being released, the conditions under which the 77 unaccompanied minors still at the centre were being detained continued to be extremely problematic.
Lisäksi YK:n pakolaisasioiden päävaltuutettu totesi, etteivät presidentin asetuksessa nro 81/2009 vahvistetut institutionaaliset muutokset riittäneet takaamaan, että Kreikan käyttämä menettely pakolaisaseman tunnustamiseksi olisi oikeudenmukainen ja tehokas kansainvälisen ja EU:n lainsäädännön mukaisesti.
Moreover, the UN High Commission for Refugees stated that the institutional changes adopted under Presidential Decree 81/2009 did not sufficiently guarantee a fair and effective procedure for recognition of refugee status in Greece in accordance with international and European law.
Katsooko komissio, että alaikäisiä on laillista pitää Paganissa Lesboksen saarella sijaitsevan vastaanottokeskuksen kaltaisissa oloissa?
Does the Commission consider that it is legal to detain minors under these conditions in the detention camp at Pagani, Lesbos?
Katsooko komissio, että presidentin asetuksessa nro 81/2009 vahvistetut institutionaaliset muutokset riittävät takaamaan, että Kreikan käyttämä menettely pakolaisaseman tunnustamiseksi on oikeudenmukainen ja tehokas EU:n lainsäädännön, tarkemmin sanottuna direktiivien 2003/9/EY EUVL L 31, 6.2.2003, s. 18. ja 2005/85/EY EUVL L 326, 13.12.2005, s. 13. , mukaisesti?
Does the Commission consider that the institutional changes adopted under Presidential Decree 81/2009 sufficiently guarantee a fair and effective procedure for recognition of refugee status in Greece in accordance with European law, in particular Directives 2003/9/EC OJ L 31, 6.2.2003, p.18. and 2005/85/EC OJ L 326, 13.12.2005, p.13. ?
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että maahanmuuttajien vastaanotto-oloja parannetaan Kreikassa ja turvapaikanhakijoille taataan heidän oikeutensa?
What steps does the Commission intend to take to improve the conditions under which immigrants are held in Greece, and to guarantee the rights of asylum-seekers?
Katsooko komissio, että tapa, jolla ns. Dublin II ‑asetusta sovelletaan, vastaa kunnolla suosituksia, jotka Euroopan parlamentti esitti 2. syyskuuta 2008 hyväksymässään päätöslauselmassa Dublinin yleissopimukseen perustuvan järjestelmän arvioinnista (2007/2262(INI)) ( P6_TA(2008)0385 )?
Does the Commission consider that implementation of the ‘Dublin II’ Regulation is in line with the recommendations of the European Parliament resolution of 2 September 2008 on evaluation of the Dublin system (2007/2262(INI)( P6_TA(2008)0385 )?
Myöntääkö komissio, että tapa, jolla tätä asetusta on sovellettu, on johtanut siihen, että turvapaikanhakijat ovat jakautuneet epätasaisesti, mikä on aiheuttanut raskaamman taakan ensimmäisille maahantulomaille, kuten Kreikalle?
Does it agree that it has led to an unequal distribution of asylum-seekers, resulting in a heavier burden falling on countries of immigrants’ first entry, such as Greece?
Mikäli vastaus on myöntävä, mitä toimenpiteitä komissio aikoo toteuttaa asetuksen parantamiseksi?
If so, what steps does it intend to take to improve the regulation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4668/09
WRITTEN QUESTION E-4668/09
Aihe: Kuulemista koskevien oikeuksien noudattamatta jättäminen
Subject: Non-enforcement of consultation rights
Yhdistyneen kuningaskunnan terveys- ja turvallisuusviranomainen (HSE) arvioi vuonna 2005, ettei työnantaja ei kuule 60:tä prosenttia työntekijöistä työterveys- ja työturvallisuusasioissa.
The HSE in 2005 estimated that 60 % of workers were not consulted by their employer on health and safety at work issues.
Koska näin menetellään todennäköisesti organisaatioissa, joissa ei tunnusteta ammattiliittoa, näyttää siltä, on yleistä jättää soveltamatta 1. lokakuuta 1996 eli yli 12 vuotta sitten hyväksytyn terveydestä ja turvallisuudesta (työntekijöiden kuuleminen) vuonna 1996 annetun asetuksen (Health and Safety (Consultation with Employees) Regulations 1996) 3 §:ää.
As this is likely to be in organisations where a union is not recognised, this appears to represent a significant failure to enforce Regulation 3 of the Health and Safety (Consultation with Employees) Regulations 1996, which were enacted on 1 October 1996 — over 12 years ago.
Näin ollen ne 60 prosenttia työntekijöistä, joita ei kuulla terveys‑ ja turvallisuusasioissa, kuuluvat 64 prosenttiin työvoimasta: ainoastaan 6:ta prosenttia kuullaan, eli työnantajat eivät kuule 94:ää prosenttia sellaisten työpaikkojen työtekijöistä, joissa ei tunnusteta ammattiliittoja.
So the 60 % of workers not consulted about health and safety will relate to 64 % of the workforce: only 6 % are consulted, i.e. 94 % of workers in non-union-recognised workplaces are not consulted.
Koska vuoden 1996 asetuksen 3 § perustuu neuvoston direktiivin 89/391/ETY EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1. (puitedirektiivi) 11 artiklaan, sen, että säännöstä jätetään soveltamatta 94 prosenttiin työntekijöistä, täytyy tarkoittaa, ettei Yhdistynyt kuningaskunta noudata velvoitettaan panna Euroopan unionin direktiivit tehokkaasti täytäntöön.
Given that Regulation 3 of the 1996 Regs is based on Article 11 of Council Directive 89/391/EEC OJ L 183, 29.6.1989, p.
Voisiko komissio ilmoittaa, laiminlyökö Yhdistynyt kuningaskunta velvoitettaan panna puitedirektiivi täytäntöön?
(Framework Directive), surely a 94 % employer compliance failure must be in breach of the UK’s obligations to effectively enforce European directives.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4669/09
WRITTEN QUESTION E-4669/09
esittäjä(t): Romana Jordan Cizelj (PPE)
by Romana Jordan Cizelj (PPE)
Aihe: Nesteytetyn maakaasun vastaanottoterminaalien rakentaminen EU:ssa
Subject: Construction of liquefied natural gas receiving terminals in the EU
Tiedetään, että Eurooppa on maakaasun tuonnista riippuvainen.
It is a well-known fact that, as far as imports are concerned, Europe is dependent on natural gas.
Vaihtoehtona olemassa oleville kaasuputkille alkavat olla nesteytetyn maakaasun (LNG) vastaanottoterminaalit, joita rakennetaan EU:n rannikoilla.
One emerging alternative to the existing gas pipeline connections is receiving terminals for liquefied natural gas (LNG) erected on EU coasts.
Tiedetään myös, että koko EU:n rannikko on tiheästi asutettua aluetta, varsinkin satamien seuduilla, jotka ovat usein parhaita sijaintipaikkoja LNG:n vastaanottoterminaaleille.
It is also common knowledge that the coast is very densely populated throughout the EU and at any rate in the vicinity of ports, often the most suitable sites on which to build LNG receiving terminals.
Itse kohteille on tehty riittävät tekniset normatiiviset standardit, jotka vastaavat hyvää käytäntöä.
As regards the installations proper, the technical standards laid down are serving to codify good practice.
Mutta normatiivisesti ei ole käsitelty laivaliikennettä sekä laivoihin kohdistuvia toimenpiteitä lähellä satamaa sekä laiturissa, mikä voi siksi olla mahdollinen turvallisuusriski.
Such standard setting does not, however, extend to tanker transportation or vessel handling adjacent to a port facility or at an arrival berth; to that extent, LNG installations might pose a safety risk.
Tämä pätee varsinkin niissä tapauksissa, jolloin tämän kaltaisia hankkeita sijoitetaan alueille, joilla ei ole asiantuntemusta ja joita ei ole määritelty normatiivisesti, joissa rakennuskohteiden lähellä asuva paikallisväestö vastustaa hankkeita sekä joissa poliittisilta päättäjiltä puuttuu järkevät argumentit näiden kohteiden hyväksyttävyyteen turvallisuuden kannalta.
This fact is especially relevant inasmuch as the location of projects involving such installations is frequently influenced by ignorance and the existence of a regulatory vacuum, the opposition of local residents in the neighbourhood of the proposed construction sites, and the failure of political decision-takers to make out a rational case to help determine whether the installations are acceptable from the safety point of view.
Tilanne on varsin huolestuttava hankkeissa, joilla on hyvin todennäköisesti rajat ylittäviä vaikutuksia.
The situation is particularly thorny when projects are highly likely to cause transboundary impacts.
Se vaatii naapurimaiden yhtenäistä käytäntöä ympäristö‑ ja turvallisuusasioissa.
This implies a need for neighbouring countries to harmonise their approach to environmental and safety effects.
Siksi kysyn seuraavaa: 1.
That being the case: 1.
Aikooko Euroopan komissio laatia täsmälliset hyväksyttävät turvallisuuskriteerit, joilla se vahvistaa LNG-vastaanottoterminaalien sijoittamisen (eroteltu ”on shore” ja ”off shore”) Euroopassa, tai onko tästä olemassa ainakin yhteiset suositukset? 2.
Will the Commission draw up specific safety-related eligibility criteria for the approval of locations for LNG receiving terminals in Europe (listed separately for onshore and offshore installations), or are there at least joint guidelines on this subject? 2.
Aikooko Euroopan komissio laatia vastaavat hyväksyttävät turvallisuuskriteerit laivoille, jotka ovat menossa satamaan sekä rahdin lastausaikana? 3.
Will it draw up similar safety-related acceptability criteria to be observed for vessels sailing into port and during cargo handling? 3.
Onko Euroopan komissio aikeissa laatia ohjeet, joiden tarkoituksena olisi rajoittaa seurauksia hyväksyttävällä tavalla tapauksissa, jolloin rajat ylittävät vaikutukset ovat mahdollisia?
Is it considering whether to devise guidelines for acceptable mitigation in cases where transboundary impacts might occur?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4672/09
WRITTEN QUESTION E-4672/09
(6. lokakuuta 2009)
(6 October 2009)
Aihe: Oliiviöljyn hinnan lasku ja sen seuraukset oliivinviljelijöille
Subject: Drop in the price of olive oil and its consequences for olive oil producers
Oliiviala on ajautunut alkuhintoja koskevaan syvään ja huolestuttavaan kriisiin, sillä hinnat ovat laskeneet jatkuvasti huhtikuusta 2008 lähtien.
The olive oil sector is immersed in a deep and worrying crisis affecting prices at source, which have been falling continuously since April 2008.
Tämän seurauksena alkuhinnat alittavat tuotantohinnan.
As a result of this drop prices are now below production costs.
Tilanne on oliiviviljelmien ja alan osuustoimintaliikkeiden kannalta kestämätön.
The current situation is becoming unsustainable for olive oil producers and cooperatives.
Vaikka markkinat toimivatkin hyvin, tilanne johtuu suurten viljelmien suunnattomasta vallasta ja niiden aggressiivisesta strategiasta laskea raaka-aineen alkuhintaa rajoituksitta.
Despite good market behaviour, this situation is the result of the enormous power of large producers and their aggressive strategy to lower raw material prices at source endlessly.
Öljyn keskihinta on ollut viimeisimmän vuoden aikana 1,87 euroa litralta, ja koska kyse on keskihinnasta, hinta jää monissa tapauksissa alle tuotantohinnan.
During the last marketing year, olive oil was sold for an average price of EUR 1.87 per litre, which in many cases was below the production price.
Vaikka muutama kuukausi sitten käyttöön otettiinkin yksityisen varastoinnin järjestelmä, sillä ei kyetä takaamaan viljelijöille vähimmäistuloa.
Despite the fact that the private storage mechanism came into effect a few months ago it has proven insufficient in guaranteeing minimum incomes for farmers.
Miten komissio arvioi oliiviöljyn yhteisen markkinajärjestelyn viimeisimmästä uudistuksesta ja vähimmäistakuuhintajärjestelmän poistamisesta johtuvia kielteisiä seurauksia?
What is the Commission's assessment of the clearly negative consequences of the latest reform of the COM for olive oil and the abolition of the guaranteed minimum price mechanism?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4673/09
WRITTEN QUESTION E-4673/09
esittäjä(t): Georgios Papanikolaou (PPE) ja Konstantinos Poupakis (PPE)
by Georgios Papanikolaou (PPE) and Konstantinos Poupakis (PPE)
Aihe: Euroopan unionin tukemat koulutusohjelmat ja työttömyyden torjunta
Subject: EU‑funded educational programmes and combating unemployment
Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) hiljattain julkaisemassa raportissa ilmoitetaan, että nykyinen talouskriisi saattaa johtaa 25 miljoonan työpaikan menettämiseen vuoden 2010 loppuun mennessä.
According to a recent OECD report, 25 million jobs are likely to be lost by the end of 2010 as a consequence of the current economic crisis.
Näin ollen OECD kehottaa maiden hallituksia ryhtymään toimiin ja laatimaan kasvuun tähtäävän rahoituspolitiikan esimerkiksi varaamalla määrärahoja työttömyyden tukemiseen ja panemalla täytäntöön ammatillisia koulutusohjelmia.
The OECD therefore calls on governments to adopt a generous public finance policy and take action such as paying unemployment benefit and implementing vocational training programmes.
Mitä ovat ne koulutusohjelmat, joita Euroopan unioni tukee taloudellisesti, ja mitkä ovat ne kriteerit, joiden pohjalta niiden aihepiiri on luotu?
What educational programmes are funded by the European Union and on the basis of what criteria are their curricula devised?
Mitä mieltä komissio on näiden ohjelmien täytäntöönpanosta ja tehokkuudesta?
What is the Commission’s view of the implementation and effectiveness of these programmes?
Vastaavatko ne riittävästi aikamme vaatimuksiin, kun ottaa huomioon, että talouskriisi saattaa vaikuttaa entistä enemmän työpaikkaa etsiviin nuoriin?
Can they sufficiently meet the requirements of the current period, given that the economic crisis is likely to hit young job-seekers still harder?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4674/09
WRITTEN QUESTION E-4674/09
Aihe: Myrkyllisistä ja vaarallisista jätteistä huolehtiminen
Subject: Disposal of toxic and hazardous waste
Kreikassa tuotetuista vaarallisista jätteistä lähes kaksi kolmasosaa varastoidaan väliaikaisesti ennen kuin niistä huolehditaan lopullisesti.
In Greece about two thirds of hazardous waste produced is stored temporarily before its final disposal.
Voisiko komissio ilmoittaa, kuinka suuria määriä vaarallisia jätteitä Kreikassa on vuosittain tuotettu vuodesta 2003 lähtien, ja mikä niiden kohtalo on?
Can the Commission say what quantities of hazardous waste have been produced each year in Greece since 2003, and what was done with it?
Mitkä ovat vaarallisten jätteiden lopullisia huolehtimispaikkoja Kreikassa?
Which sites are used for final disposal of hazardous waste in Greece?
Yhteisön lainsäädännössä määrätään, että jos vaarallisia jätteitä varastoidaan yli vuoden ajan, niiden väliaikaisen varastointipaikan on sovelluttava jätteiden varastointipaikaksi ja oltava siihen sovellettavien normien mukainen.
Under Community law, if hazardous waste remains in temporary storage for more than a year, the temporary storage site must be designated as a waste dump and comply with the relevant requirements.
Mitkä kaatopaikat Kreikassa täyttävät myrkyllisistä jätteistä huolehtimiseen sovellettavat ehdot?
Which waste dumps in Greece fulfil the requirements for disposal of toxic waste?
Ovatko Kreikan toimivaltaiset viranomaiset ilmoittaneet komissiolle, niin kuin yhteisön nykyinen lainsäädäntö velvoittaa, kaikki tiedot, jotka koskevat toisaalta vuoden 2003 jälkeen tuotettujen myrkyllisten ja vaarallisten jätteiden määriä ja toisaalta jätteistä huolehtimista?
Have the competent Greek authorities notified to the Commission, as they were obliged to do under the relevant Community legislation, all the data since 2003 on the quantities of toxic and hazardous waste produced and its disposal?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4675/09
WRITTEN QUESTION E-4675/09
Aihe: Hiilidioksidimaksujen sähkön hintoihin siirtämisen kompensoiminen direktiivillä 2009/29/EY muutetun kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupasta annetun direktiivin 2003/87/EY mukaisesti
Subject: Compensation of CO2-cost pass-through cost pass-through in electricity prices according to the Emissions Trading Directive 2003/87/EC as amended by Directive 2009/29/EC
Hiilivuotojen estämiseksi näille toimialoille tai toimialojen osille jaetaan maksutta päästöoikeuksia 100 prosenttia käyttäen lähtökohtana tehokkaimpaan 10 prosentin joukkoon kuuluvien laitosten keskimääräistä tehokkuutta tietyllä toimialalla.
In order to prevent carbon leakage, such sectors or subsectors receive free of charge 100 % of the allowances based on the average performance of the 10 % best performers in a sector.
Direktiivin 10 artiklan a kohdan 6 alakohdan nojalla jäsenvaltiot ”voivat ottaa käyttöön myös taloudellisia toimenpiteitä sellaisten toimialojen tai toimialojen osien hyväksi, joihin todennäköisesti kohdistuu huomattava hiilivuodon riski, joka johtuu kasvihuonekaasupäästöihin liittyvien kustannusten siirtymisestä sähkön hintoihin, näiden kustannusten kompensoimiseksi silloin, kun tämä on tällä alalla sovellettavien ja hyväksyttävien valtion tukea koskevien sääntöjen mukaista.”
Article 10(a)(6) authorises the Member States to ‘adopt financial measures in favour of sectors or subsectors determined to be exposed to a significant risk of carbon leakage due to costs relating to greenhouse gas emissions passed on in electricity prices, in order to compensate for those costs and where such financial measures are in accordance with state aid rules applicable and to be adopted in this area.’
Annetaanko direktiivissä komissiolle toimivaltuudet laatia luettelo toimialoista, joiden kustannukset kompensoidaan – erilainen luettelo kuin se luettelo, joka komission on tarkoitus laatia 10 artiklan a kohdan 13 ff alakohdan nojalla?
Does the directive mandate the Commission to establish a list of sectors for compensation which is different from the list to be established by the Commission according to Article 10(a)(13)ff?
Entä mitkä toimialat tai toimialojen osat se aikoo sisällyttää luetteloon tai minkä toimialojen tai toimialojen osien sisällyttämisestä luetteloon keskustellaan parhaillaan?
If so, does the Commission intend to establish a different list, and which sectors or subsectors does it intend to place on the list or are currently under discussion for inclusion?