natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tilastojen mukaan 65 prosenttia 16–74-vuotiaista kreikkalaisista ei käytä tietokonetta, eikä heillä ole yleisesti ottaen lainkaan tietoteknisiä valmiuksia.
These data show that 65 % of Greeks between the ages of 16 and 74 do not use computers and generally have no knowledge of information technology.
Samoin myös eräässä asiantuntijakokouksessa kerrottiin, että 4000 kreikkalaista tietokoneen käyttäjää joutuu päivittäin vilpillisen toiminnan kohteeksi ns. puhelinnumerokaappausten muodossa (tämän mahdollistavat ns. dialer-ohjelmat).
It was also announced during a congress of experts that at least 4000 Greek Internet users are victims of dialler fraud every day.
Tämäntyyppiset tietokoneen käyttäjien ylivelkaantumiseen johtavat petokset ovat nykyaikainen este uusien tietokonetekniikoiden leviämiselle.
This type of fraud, which results in users having to pay excessive charges, is emerging as a fresh obstacle to the spread of new technologies.
Yleisesti ajatellaan, että ikääntyneet ihmiset karsastavat uusia tekniikoita.
In principle, it can be seen that elderly citizens show a strong distrust of new technologies, largely because they are unaware of the many advantages these technologies offer, but also because they are afraid to use them.
Tämä johtuu suureksi osaksi siitä, etteivät he ole tietoisia tietotekniikan lukuisista mahdollisuuksista, mutta myös siitä, että he pelkäävät käyttää tietokonetta.
This theory appears to be fully confirmed in the case of Greece since, again according to the Commission's figures, 93 % of Greeks between the ages of 55 and 74 have no contact with computers.
Tämä olettamus näyttäisi sopivan hyvin Kreikkaan, jossa komission tilastojen mukaan 93 prosenttia 55–74-vuotiaista kansalaisista ei käytä koskaan tietokonetta. ”Elektroninen rikollisuus” eri muodoissaan näyttää siis vain kärjistävän tilannetta Kreikan yhteiskunnassa, jossa tietotekniikat ovat levinneet vain rajatulle väestönosalle.
The various forms of electronic crime consequently appear to be aggravating the problem of the limited spread of information technologies in Greek society.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3104/06
WRITTEN QUESTION E-3104/06
esittäjä(t): Piia-Noora Kauppi (PPE-DE)
by Piia-Noora Kauppi (PPE‑DE)
Aihe: Meristrategiadirektiiviä koskevan ehdotuksen ympäristövaikutus Itämeren näkökulmasta
Subject: Environmental impact of the Marine Strategy Directive proposal from Baltic Sea perspective
Laaja yksimielisyys vallitsee siitä, että ihmisen toiminnan vuoksi meriympäristö on vakavasti vaarassa.
It has been largely agreed that the marine environment is under a number of serious threats from human activity.
Komissio julkaisi tämän vuoksi vuonna 2005 ehdotuksen meristrategiadirektiiviksi (KOM(2005)0505), jonka tavoitteena on palauttaa meriympäristön hyvä tila vuoteen 2021 mennessä.
Therefore the Commission issued in 2005 a marine strategy directive proposal (COM(2005)0505), which aims to restore good environmental status of the seas by 2021.
Ehdotuksella pyritään lisäämään merien kestävää käyttöä ja suojelemaan siten niiden ekosysteemejä.
The proposal attempts to increase sustainable use of the seas and so protect their ecosystems.
Miksi Euroopan merien, esimerkiksi Välimeren ja Itämeren, ekosysteemit on otettu hyvin eri tavoin huomioon ehdotuksessa meristrategiadirektiiviksi?
How has the fact that ecosystems in the European seas, such as those of the Mediterranean and the Baltic Sea, are very different been taken into account in the marine strategy directive proposal?
Onko tavoitteita asetettaessa otettu huomioon, että Itämeri on erityisen haavoittuva esimerkiksi öljykatastrofien aiheuttamalle täydelliselle tuholle?
When setting the objectives, has it been taken into account that the Baltic Sea is especially vulnerable to, for example, total destruction by oil catastrophes?
Miten voitaisiin varmistaa, että kolmannet maat tukevat osaltaan strategiaa?
How would it be ensured that third countries play their part in supporting the strategy?
(14. syyskuuta 2006)
(14 September 2006)
Koska Euroopan merialueiden olosuhteet, ongelmakohdat ja tarpeet ovat erilaisia, tarvitaan vaihtelevia, tapauskohtaisesti mietittyjä ratkaisuja.
The diverse conditions, problems and needs of Europe's marine areas require different and specific solutions.
Olosuhteiden vaihtelevuus olisi otettava huomioon, kun valmistellaan ja toteutetaan niitä toimenpiteitä, joiden tavoitteena on ympäristön hyvä tila.
That diversity should be taken into account in the preparation, planning and execution of measures to achieve good environmental status.
Näin ollen meristrategiadirektiiviä koskevaan ehdotukseen KOM(2005)505 lopullinen. sisältyy ajatus merialueiden määrittelemisestä maantieteellisten ja ympäristökriteerien perusteella.
The marine strategy directive proposal COM(2005)505 final. , therefore, introduces the concept of establishing marine regions based on geographical and environmental criteria — amongst others the Baltic Sea.
Näihin merialueisiin sisältyisi myös Itämeri.
No management measures will be established at EU level.
Ehdotetuilla menetelmillä varmistetaan, että Itämerelle ominaiset ongelmat otetaan asianmukaisella tavalla huomioon.
In order to do so, the strategy promotes cooperation within regional seas conventions — such as the Helsinki Commission (Helcom) in the Baltic region.
Tällaisia ongelmia ovat esimerkiksi ravinnepäästöistä aiheutuva rasitus, ilmastonmuutoksen Itämeren meriluonnolle aiheuttamat pitkäaikaisvaikutukset sekä suuren öljyvuodon riski, jota pahentaa nopeasti lisääntyvä meriliikenne, erityisesti öljykuljetukset.
This proposed methodology will ensure that Baltic-specific challenges will be duly taken into account and addressed, for example issues such as pressure from nutrient inputs, far-reaching impacts of climate change on the Baltic marine environment, or risks of major oil spills in the region brought about by rapidly increasing sea traffic — in particular oil transportation.
Meriympäristöön liittyvät kysymykset eivät kunnioita valtioiden rajoja, ja tästä syystä ehdotetun meristrategiadirektiivin toteutuksessa tarvitaan tehokasta yhteistyötä myös kolmansien, samojen merialueiden piiriin kuuluvien valtioiden kanssa.
As the marine environment ignores borders, effective cooperation in implementing the proposed marine strategy directive between third countries that share marine regions will be essential.
Komission ehdotuksessa painotetaankin aluemeriä koskevien yleissopimusten tärkeyttä.
The Commission's proposal, therefore, again emphasises the importance of regional seas conventions.
Strategia ja aluemeriä koskevat yleissopimukset tukevat toinen toisiaan: —
The strategy and the regional seas conventions are indeed mutually supportive: —
strategian onnistuminen riippuu siitä, miten tehokkaasti jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä ja pystyvät koordinoimaan toimintaa sekä keskenään että kolmansien valtioiden kanssa.
the successful implementation of the strategy depends on effective cooperation and coordination among Member States and with third countries.
Paras foorumi yhteistyölle ovat aluemeriä koskevat yleissopimukset.
Regional seas conventions provide the best possible fora for such cooperation.
Helcomin pitkä kokemus tieteellisestä ja teknisestä osaamisesta Itämeren alueella, yhdessä koko Itämeren alueen kattavan toiminnan kanssa – mukana ovat kaikki yhdeksän rantavaltiota, mukaanluettuna Venäjä, ja yhteistyötä tehdään myös valuma-alueeseen kuuluvien valtioiden kanssa – sekä osoitettu kyky toimia tehokkaasti alueellisella tasolla tekevät Helcomista korvaamattoman yhteistyökumppanin strategian toteutuksessa.
Helcom’s long track record of scientific and technical competence region and expertise in the Baltic Sea, combined with its Baltic-wide coverage — including all nine coastal countries in the region, in particular Russia, and cooperating with countries in the catchment area — and its demonstrated ability to work effectively at regional level makes it an invaluable partner in implementing the strategy.
Yhteistyö kaikkien Itämereen rajoittuvien valtioiden kesken on välttämätön edellytys onnistuneelle alueen meriympäristön suojelulle;
Cooperation between all countries bordering the Baltic Sea is a precondition for successful protection of the marine environment in the region;
ehdotettu meristrategiadirektiivi vahvistaa myös osaltaan aluemeriä koskevia yleissopimuksia, sillä se tarjoaa selkeät, oikeudellisesti valvottavissa olevat puitteet, joissa jäsenvaltiot voivat toimia.
the proposed marine strategy directive will also contribute to strengthening regional seas conventions by providing a clear, legally enforceable framework within which Member States will operate.
Tämä vuorostaan tukee EU:n vaikutusvaltaa niissä kolmansissa maissa, joiden kanssa se jakaa yhteisiä merialueita.
This will, in turn, boost the EU’s leverage on third countries with which it shares oceans and seas.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3105/06
WRITTEN QUESTION E-3105/06
Aihe: Liikenneturvallisuus ja EU:n työaikadirektiivi
Subject: Road safety and EU working time directive
Irlannin liikenneviranomainen National Road Authority (NRA) julkaisi vuonna 2005 uuden poliittisen lausunnon, jossa se sitoutui palvelualueiden kehittämiseen tärkeimmillä kaupunkien välisillä verkostoilla, mutta ei mainitse sanaakaan levähdyspaikkojen rakentamisesta yksiajorataisille teille.
The Irish National Road Authority (NRA) published a new policy statement in 2005, in which it committed to the development of service areas on the major inter-urban network but mentions nothing of putting rest facilities on single-carriageway roads.
Eurooppalaisessa teiden arviointiohjelmassa (EuroRAP) havaittiin vuonna 2005, että 93 prosenttia Irlannin tärkeimmistä teistä oli yksiajorataisia ja vain 4 prosenttia on kaksiajorataisia ja 3 prosenttia moottoriteitä.
In 2005 the European road assessment programme (EuroRAP) found that 93 % of Ireland's major road network is single-carriageway and only 4 % and 3 % are dual carriageway and motorway roads respectively.
Lisäksi yksiajorataisten teiden liikenne on 47 prosenttia kaikesta ajoneuvoliikenteestä ja niillä tapahtuu noin puolet tieliikenteen kuolemista.
Additionally, single-carriageway traffic accounts for 47 % of all vehicular travel and about half of all road traffic deaths.
Kuten komission tietoon on aiemmin saatettu kirjallisessa kysymyksessä P-2296/06 , Irlannissa tieliikenteen toimijoiden mielestä on lähes mahdotonta noudattaa turvallisesti EU:n työaikadirektiiviä (93/104/EY EYVL L 307, 13.12.1993, s. 18 . ).
As previously brought to the attention of the Commission in Written Question P‑2296/06, road transport operators in Ireland find it almost impossible to comply safely with the EU working time directive (93/104/EC OJ L 307, 13.12.1993, p.
Komission vastauksessa kysymykseen P-2296/06 sanottiin myös, että jos liikenneturvallisuus ei vaarannu, niin jotta kuljettaja pääsee ajoneuvoineen sopivalle pysähdyspaikalle, hän saa poiketa etukäteen määrätyistä ajoista siinä määrin kuin on tarpeen henkilöiden, ajoneuvon tai sen kuorman turvallisuuden varmistamiseksi.
The Commission answer to Question P‑2296/06 also stated that, ‘if road safety is not thereby jeopardised, the driver, to enable the vehicle to reach a suitable stopping place, may depart from the prescribed times to the extent necessary to ensure the safety of persons, of the vehicle or its load.’
Koska Irlannissa on liian vähän levähdyspaikkoja, niin onko komission mielestä parempi, että ammattiautoilijat jatkavat ajamista EU:n työaikadirektiivissä säädettyjen aikojen tultua täyteen, kuin se, että he pysäköivät ajoneuvon vaarallisesti tai laittomasti?
Considering the lack of sufficient rest facilities in Ireland, does the Commission recommend that it is better for professional drivers to continue driving past the times regulated in the EU working time directive than for them to park dangerously or illegally?
Jos levähdyspaikkoja ei ole riittävästi ja työnantajien mielestä kuljettajat saavat pidentää ajoaikaansa kunnes löytävät turvallisen alueen, niin työnantajat voivat käyttää näitä poikkeuksia kuljettajien painostamiseen, jotta nämä tavanmukaisesti pidentäisivät ajoaikaansa ja ajaisivat itsensä näännyksiin.
An additional problem arises out of insufficient rest facilities and the possibility that employers find that drivers are allowed to extend their driving times as necessary to find a safe area: the employers may use these exemptions to pressure their drivers into habitually extending their hours and drive them to exhaustion.
Kun ajoaikadirektiivistä seuraa, että vastuu määräysten noudattamisesta jää kuljettajille, ja samalla määrätään raskaista sakoista, joita yritykset eivät maksa, koska vakuutus ei kata ajoneuvojen laitonta pysäköintiä, kuten kävi Irlannissa, niin kuljettajat joutuvat mahdottomaan tilanteeseen.
When the result of the driving time directive is to place the burden of compliance on the drivers by imposing heavy fines that the companies will not pay because insurance does not cover illegally-parked vehicles, as has happened in Ireland, it places the drivers in an impossible situation.
Mitä toimia komissio suosittelee kuljettajalle, jolla ei valtion lyhytnäköisyyden vuoksi ole turvallista levähdyspaikkaa ja jonka työnantaja pakottaa käyttämään tätä verukkeena etukäteen määrätyistä levähdysajoista poikkeamiseksi, jotta tavaroiden kuljetus nopeutuisi?
What action does the Commission recommend a driver should take when, because of state short-sightedness, he or she has no safe rest facilities and is compelled by the employer to use this as an excuse for departing from the prescribed rest times to speed up the transport of goods?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3106/06
WRITTEN QUESTION E-3106/06
Euroopan komissio laski markkinoille joulukuussa 2005 huipputason verkkotunnuksen ”.eu”.
In December 2005, the European Commission launched the ‘.eu’ top-level domain name.
Verkkotunnuksen hallinnointi ja hoito ulkoistettiin yksityiselle EURid-järjestölle.
The management and operation of the domain was outsourced to a private organisation, EURid.
EURid vastaa verkkotunnusten rekisteröinnistä akkreditoitujen rekisterinpitäjien verkon kautta.
EURid is responsible for registering domain names through a network of accredited registrars.
Akkreditoituneen rekisterinpitäjän käyttö on pakollista verkkotunnusta hakevalle yksityishenkilölle tai yritykselle.
The use of an accredited registrar is compulsory for an individual or company wishing to apply for a domain name.
EURidin www-sivujen mukaan hinnat vaihtelevat tällä hetkellä 9 eurosta 299 euroon maasta riippuen.
According to the EURid website, prices currently range from EUR 9 to EUR 299, depending on the country concerned.
Onko komissio tietoinen siitä, että jotkut rekisterinpitäjät ovat saattaneet ostaa verkkotunnukset etukäteen?
Is the Commission aware that some registrars may have bought domain names in advance?
Onko komissio tietoinen siitä, että on olemassa sääntöjenvastaisen menettelyn vaara, jos etukäteen rekisteröidyt tunnukset myydään sitten hakijoille voitolla?
Is the Commission aware that there is a danger of malpractice if pre-registered names are then sold to applicants at a profit?
Onko komissio tietoinen myös siitä, että tunnuksia on rekisteröity ilman hakijan ja kyseisen tunnuksen välistä selvää yhteyttä?
Is the Commission also aware that names have been registered without any obvious link between the applicant and the name concerned?
EURidin tarjoama vaihtoehtoisen riitojenratkaisun palvelu tunnusten omistusoikeutta koskevien kysymysten ratkaisemiseksi maksaa hakijoille noin 2000 euroa.
The alternative dispute resolution (ADR) service provided by EURid to resolve issues of ownership of names costs applicants in the region of EUR 2000.
Onko komissio tietoinen siitä, että vaihtoehtoisen riitojenratkaisun tarjoaman palvelun käytön kohtuuttomat kustannukset estävät joitakin hakijoita käyttämästä palvelua ja että olisi itse asiassa edullisempaa maksaa ylihintaa etukäteen rekisteröidystä tunnuksesta kuin käyttää vaihtoehtoisen riitojenratkaisun tarjoamaa palvelua?
Is the Commission aware that the excessive cost of using the ADR service is deterring some applicants from using it and that it would, in effect, be cheaper to pay an inflated price for a pre-registered name rather than use the ADR service?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3107/06
WRITTEN QUESTION E-3107/06
esittäjä(t): Zbigniew Kuźmiuk (UEN)
by Zbigniew Kuźmiuk (UEN)
Aihe: Venäjän asettama elintarvikkeiden tuontikielto
Subject: Russian ban on food imports
Venäjän asettama elintarvikkeiden tuonnin kielto Puolasta on ollut nyt voimassa kahdeksan kuukautta.
The Russian ban on food imports from Poland has been in place for eight months now.
Maiden välisissä neuvotteluissa ei olla edistytty rahtuakaan, vaikka Puola on täyttänyt kaikki Venäjän vaatimukset, ja huolimatta komission ainaisista optimistisista vakuutteluista, että läpimurto tapahtuu minä hetkenä tahansa.
Not a jot of progress has been made in the negotiations between the two countries, despite Poland having met all of Russia's demands and despite the Commission's unvaryingly optimistic assurances that a breakthrough will happen any minute now.
Kun muille EU:n jäsenvaltioille on nyt selvinnyt, että tilanteen jatkuessa myös niiden oma vienti Venäjälle joutuu kärsimään, aikooko komissio lopultakin ryhtyä tositoimiin ongelman ratkaisemiseksi?
Given that it has now become clear to the other EU Member States that, if the current situation continues, their own imports into Russia will also be hit, is the Commission at last going to take genuine steps to solve the problem?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3109/06
WRITTEN QUESTION E-3109/06
Komissio on esittänyt viinin yhteistä markkinajärjestelyä koskevan tiedonantonsa, jossa esitetään toimia, joista olisi kohtalokkaat seuraukset viinialan tulevaisuudelle ennen kaikkea Espanjassa ja tarkemmin sanottuna Espanjan Castilla-La Manchan alueella, joka on maailman suurin viininviljelyalue ja jossa viinintuotannon osuus on 22 prosenttia alueen BKT:sta.
The Commission has submitted its communication on the reform of the common organisation of the market in wine, which proposes measures that could have drastic consequences for the future of the sector, especially in countries like Spain and, concretely, in the Spanish region of Castilla-La Mancha, which is home to the world's largest wine-producing surface, with the wine sector accounting for 22 % of its GDP.
Viininviljelyalan supistamisella olisi vakavia yhteiskunnallisia ja taloudellisia sekä ympäristöllisiä seurauksia, koska viiniköynnökset ovat Castilla-La Manchan alueen tärkeimpiä puukasveja ja niillä on merkittävä tehtävä eroosion ja sen myötä aavikoitumisen estämisessä.
The disappearance of part of this surface would have severe socioeconomic and environmental repercussions, given that vines are the region's most important crop, helping to avert desertification by preventing erosion.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3110/06
WRITTEN QUESTION E-3110/06
Aihe: Eurooppalaisten yritysten sosiaalisen vastuun parantaminen kolmansia maita kohtaan
Subject: Strengthening of European companies' social responsibility towards third countries
Tanskassa on osoitettu, että suurten yritysten on vaikeata täyttää sosiaalista vastuutaan kolmansia maita kohtaan.
It has been documented in Denmark that large companies have problems fulfilling their social responsibility towards third countries.
Ongelmia esiintyy siinä yhteydessä, kun kolmansiin maihin myydään vaarallisia tuotteita, mutta myös alihankkijoiden käyttämisen yhteydessä.
Such has been the case in connection with the sale of dangerous products to third countries but also in relation to the use of subcontractors.
Sen tunnustamiseksi, että tähänastisella panostuksella sosiaalisen vastuun täyttämiseen ei ole ollut toivottuja vaikutuksia, olisi harkittava sellaisten uusien välineiden käyttöön ottoa, jotka varmistavat, että eurooppalaiset yritykset täyttävät sosiaalisen vastuunsa kolmansia maita kohtaan.
In recognition of the fact that the social responsibility strategy has so far not had the desired effect, consideration should be given to using new instruments to ensure that European companies fulfil their social responsibilities in third countries.
European Alliance for Corporate Responsibility ei ole ainoa väline, jota tarkoitan tässä yhteydessä.
Such instruments should not be confined to the European Alliance for Corporate Responsibility.
Katsooko komissio, että eurooppalaisten yritysten sosiaalista vastuuta kolmansia maita kohtaan voidaan vahvistaa muillakin välineillä kuin European Alliance for Corporate Responsibility -yhteenliittymällä?
Can the Commission say whether it is possible to strengthen European companies' social responsibility in third countries over and above the measures taken through the European Alliance for Corporate Responsibility?
Voiko komissio edellä mainitun perusteella harkita sosiaalisen vastuun esille ottamista, kun se kuulee työmarkkinaosapuolia työmarkkinaosapuolten eurooppalaisen vuoropuhelun yhteydessä?
Will the Commission consider including the question of social responsibility in its consultations with the two sides of industry through the European social dialogue?
Onko komissio arvioinut omasta aloitteestaan sitä, kuinka se voi varmistaa, että työmarkkinaosapuolille luodaan Euroopan tasolla optimaaliset olosuhteet niiden keskinäisen vuoropuhelun edistämiseksi?
Has the Commission itself considered how it can ensure that the two sides of industry at European level can be guaranteed the optimum conditions to promote social dialogue?
Komissio on laatinut työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua koskevan tiedonannon vuosina 1998, 2002 ja 2004.
The Commission drew up communications on social dialogue in 1998, 2002 and 2004.
Aikooko komissio tulevissa tiedonannoissaan korostaa sitä, että eurooppalaisten yritysten sosiaalinen vastuu kolmansia maita kohtaan on sisällytettävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehittämiseen?
In future communications, will the Commission point out that European companies' social responsibility in third countries should be included in the development of social dialogue?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3111/06
WRITTEN QUESTION E-3111/06
esittäjä(t): Karin Scheele (PSE) ja Herbert Bösch (PSE)
by Karin Scheele (PSE) and Herbert Bösch (PSE)
Aihe: EU:n ja Länsi-Afrikan väliset suhteet
Subject: EU‑West Africa relations
Laitonta siirtolaisuutta Länsi-Afrikan maista Kanariansaarille koskevat ajankohtaiset ongelmat ovat saaneet paljon huomiota tiedotusvälineissä.
The current problems of illegal immigration from west African countries to the Canary Islands have been widely reported in the media.
Viimeaikaisista uutisista (Die Tageszeitung, 16.6.2006) käy ilmi, että voimakas maastamuuttoliike on suorassa yhteydessä Länsi-Afrikan rannikkovesien liikakalastukseen, joka vie paikalliselta väestöltä toimeentulomahdollisuudet ja on käynnistänyt muuttoliikkeen.
Current reports ( Die Tageszeitung , 16 June 2006) suggest that the wave of immigrations is directly related to overfishing of west African coastal waters, which undermines local communities’ livelihoods and encourages migration.
Liikakalastuksesta ovat vastuussa muun muassa Euroopan valtioiden kalastuslaivastot.
The fishing fleets of European countries are partly responsible for this overfishing.
Ne pääsevät kalastamaan kyseisten valtioiden aluevesille EU:n kalastukseen myöntämien tukien vastineeksi.
They obtain access to the territorial waters of the countries concerned in return for payment of EU fisheries subsidies.
Voiko komissio antaa tietoa pyyntikiintiöiden noudattamisen valvonnasta sellaisten Afrikan maiden rannikkovesillä, joiden kanssa EU:lla on kalastussopimus?
Can the Commission provide information on the monitoring of compliance with catch quotas in the coastal waters of African countries with which fisheries agreements have been signed?
Voiko komissio vahvistaa, että kalastussopimuksiin kirjatut pyyntikiintiöt säilyttävät kalojen luonnollisen kannan kyseisillä alueilla, eivätkä johda ylikalastukseen?
Can the Commission confirm that the catch quotas laid down in the fisheries agreements provide for the maintenance of a natural fish stock in the areas concerned and do not lead to overfishing?