natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Yhdysvallat on siis poistanut tukensa lisääntymis- ja seksuaaliterveyden kysymyksiä käsitteleviltä järjestöiltä, kun taas Ruotsi ja Norja ovat lisänneet tukeaan kätilökoulutukseen, nuoriso- ja naisverkostoille sekä järjestöille, jotka tarjoavat tietoa ehkäisystä.
While the United States has cut funding from organisations working with reproductive and sexual health, Sweden and Norway have increased support to midwifery training, youth and women’s networks and organisations that provide information on contraception.
Mikä on komission kanta lisääntymisterveyteen, ja miten komissio aikoo varmistaa, että YK:n järjestöissä noudatetaan sen linjan mukaista lisääntymisterveyspolitiikkaa?
What is the Commission’s policy on reproductive health and how does the Commission intend to ensure that its policy on reproductive health is maintained within the UN agencies?
Aikooko komissio ryhtyä Ruotsin ja Norjan kaltaisiin toimiin tehostaakseen lisääntymisterveyden tukemista, jotta neutralisoitaisiin Ann Venemanin nimittämisestä pääjohtajaksi mahdollisesti aiheutuvat seuraukset?
Does the Commission intend to take measures like Sweden and Norway to increase support for reproductive health in order to neutralise the possible effect of the appointment of Ann Veneman as executive director?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1317/05
WRITTEN QUESTION E-1317/05
esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE‑DE)
by Mathieu Grosch (PPE‑DE)
Aihe: Latvian passin myöntämisessä tapahtuva syrjintä
Subject: Discrimination in the issuing of passports in Latvia
Latviassa noudatettava passin myöntämismenettely syrjii maan venäjänkielistä vähemmistöä, sillä venäjänkielisiltä vaaditaan, että heidän on joko läpäistävä kielikoe tai muussa tapauksessa passiin lisätään erikoismerkintä, joka ei takaa samoja (erityisesti viisumia ja matkustusvapautta koskevia) oikeuksia kuin muille Latvian kansalaisille myönnettävä ns. tavallinen passi.
The Russian-speaking minority in Latvia is discriminated against when passports are issued, since they must either pass a language test or receive a specially-marked passport which does not guarantee the same rights as the ‘normal’ passport issued to other citizens of Latvia (particularly as regards visas and freedom of movement).
Onko Euroopan komissio tietoinen edellä kuvatusta tilanteesta?
Is the Commission aware of this situation?
Onko tilanne Euroopan unionin nykyisen lainsäädännön mukainen?
Is such a situation compatible with existing EU law?
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tapauksen ratkaisemiseksi?
What action will the Commission take in this connection?
Mitä yksittäinen kansalainen voi tehdä kyseisessä tapauksessa?
What action can citizens take in such cases?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1318/05
WRITTEN QUESTION E-1318/05
Aihe: Laittomasti valmistetut ja väärennetyt tuotteet äänilevyteollisuudessa
Subject: Pirating and counterfeiting in the CD industry
Laittomasti valmistetut CD:t ovat useimmiten peräisin Aasiasta, etenkin Kiinasta, mutta myös muun muassa Brasiliasta ja jopa Espanjasta.
These pirated CDs generally come from Asia, and particularly China, but are also produced, inter alia , in Brazil and even Spain!
Mihin toimiin Euroopan unionin tasolla on ryhdytty laittomasti valmistetun materiaalitulvan torjumiseksi?
What measures are being taken at European Union level to deal with this invasion of pirated material?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1319/05
WRITTEN QUESTION E-1319/05
Aihe: Erasmus Mundus ‑ohjelman arviointi
Subject: Evaluation of Erasmus Mundus
Komissio käynnisti viime vuonna Erasmus Mundus -ohjelman, jolla kolmansien maiden opiskelijoille tarjotaan mahdollisuus tulla opiskelemaan unioniin.
Last year the Commission launched the Erasmus Mundus programme, which gives students from third countries the opportunity to come and study within the EU.
Unionin myöntämien stipendien määrä on hyvin rajoitettu, mutta niiden suuruus kestää hyvin vertailun eurooppalaisen keskivertoperheen vuositulojen kanssa.
The number of scholarships which the EU awards is very limited; the amount of each scholarship compares very favourably with an average European family income.
Ohjelmassa käytetään niin kutsuttuja joint degrees ‑yhteistutkintoja, mikä tarkoittaa, että stipendiaattien on seurattava opetusta useassa eurooppalaisessa oppilaitoksessa.
Scholarship-holders study for joint degrees, which means that they are required to take courses at several European educational establishments.
Miten komissio perustelee näkemyksensä, että joint degrees -menetelmä on parempi ja tarjoaa enemmän laatutakeita kuin vastaavanpituinen koulutusjakso yhdessä ja samassa oppilaitoksessa?
On what grounds does the Commission maintain that joint degrees are preferable to, and guarantee quality more effectively than, a degree course of the same duration at a single European educational establishment?
Onko komissio tietoinen siitä, että niistä 19:stä koulutusohjelmasta, joiden hakemus hyväksyttiin syyskuussa 2004, 18:lla oli vaikeuksia tehdä selkoa siitä, miten niissä käytännössä järjestetään joint/double/multiple degree ‑tutkinnon suorittaminen (yhteis-/kaksois-/monilaitostutkinnon)?
Is the Commission aware that administrators of 18 of the 19 courses, applications on behalf of which were approved in September 2004, had difficulty in explaining how they would in practice operate under the joint/double/multiple degree system?
Miten komissio torjuu väitteet, joiden mukaan se seikka, että vain hyvin harvoilla on mahdollisuus saada rahallisesti hyvin arvokas Erasmus Mundus -stipendi tekee siitä luonteeltaan elitistisen?
How can the Commission counter the argument that, as very few candidates stand a chance of receiving the generous scholarships, the Erasmus Mundus programme is elitist?
Onko mahdollista korottaa nykyisiä Erasmus-stipendejä ja laajentaa niitä niin, että ne kelpaavat Erasmus Mundus ‑koulutusohjelmiin?
Would it be possible to increase the existing Erasmus scholarships and extend them to cover Erasmus Mundus courses?
Jos vastaus on kielteinen, miksi komissio ei pidä nykyistä käytäntöä syrjivänä niitä opiskelijoita kohtaan, jotka opiskelevat Euroopan unionissa tai jotka haluavat mennä opiskelemaan kolmansiin maihin?
If not, how can the Commission show that the present system does not discriminate against students either studying within Europe or wishing to go and study in third countries?
Missä vaiheessa ovat suunnitelmat laatia liikkuvuutta Euroopan unionissa koskeva yhdennetty ohjelma vuoden 2006 jälkeistä aikaa varten?
What is the current situation as regards the plans to draw up an integrated programme for mobility in the European Union for the period after 2006?
Mikä on Erasmus Munduksen asema kyseisessä ohjelmassa?
What role will Erasmus Mundus play in them?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1320/05
WRITTEN QUESTION E-1320/05
Aihe: Erasmus Mundus -ohjelman arviointi
Subject: Evaluation of Erasmus Mundus
Komission arvion mukaan Erasmus Mundus -ohjelman ensimmäinen vuosi sujui menestyksekkäästi (IP/05/04).
The Commission's assessment of the first year of Erasmus Mundus is that it was a success (IP/05/04).
Komissio piti erityisesti aasialaisia hakijoita varten osoitettuja lisävaroja myönteisenä kehityksenä.
The additional funds for students from Asia, in particular, are cited as a positive development.
Missä määrin aasialaisille opiskelijoille osoitettu erityishuomio on sovitettavissa yhteen sen lupauksen kanssa, jonka mukaan aivovienti-ilmiöön suhtaudutaan vakavasti?
To what extent does the increased focus on students from Asia accord with the promise to take account of the phenomenon of the brain drain?
Eikö komissio ole sitä mieltä, että ”aivokierto” huomioon ottaen olisi parempi tarjota useammalle opiskelijalle hieman pienempi stipendi?
In the interests of ‘brain circulation’, would it not be more advisable to give more students smaller scholarships?
Harkitseeko komissio muussa tapauksessa ainoastaan kehitysmaista tulevien opiskelijoiden hyväksymistä stipendiaateiksi?
Otherwise, will the Commission consider accepting only students from developing countries?
Jos vastaus on kielteinen, miksi komissio ei harkitse tätä?
If not, why not?
Harkitseeko komissio Erasmus Mundus -koulutusohjelmaan oikeuttavien stipendien tarjoamista myös eurooppalaisille opiskelijoille?
Will the Commission consider granting scholarships for Erasmus Mundus courses to European students as well?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1321/05
WRITTEN QUESTION E-1321/05
Aihe: Öljyputki Slovakiaan
Subject: Oil pipeline in Slovakia
Bratislavan kaakkoispuolella sijaitsevalla Zitny ostrovin alueella Slovakiassa on lukuisia erittäin korkealaatuisia vesilähteitä, joista saadaan juomavettä noin miljoonalle asukkaalle.
The region of Žitný ostrov south-east of Bratislava, Slovakia, has a number of extremely good sources of drinking water, which supply around 1 million people with water.
Öljy-yhtiö MOL, jonka pääkonttori sijaitsee Unkarissa ja joka hankki omistukseensa slovakialaisen öljy-yhtiön Slovnaftin, ilmeisesti kuitenkin suunnittelee öljyputken rakentamista juuri kyseiselle alueelle.
In this of all regions, the oil company MOL, which is based in Hungary and has taken over the Slovak oil company Slovnaft, is said to be considering constructing an oil pipeline.
Onko komissio tietoinen tästä hankkeesta ja pitääkö komissio öljyputken rakentamista juomavesihuollon kannalta tärkeälle alueelle voimassa olevan yhteisön lainsäädännön mukaisena toimintana, pitäen erityisesti mielessä EY:n perustamissopimuksen 174 artikla, jossa todetaan, että yhteisön ympäristöpolitiikka perustuu ennalta varautumisen periaatteelle sekä periaatteille, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä ja ”ympäristövahingot olisi torjuttava ensisijaisesti niiden lähteellä”?
Is the Commission aware of this, and does it consider the construction of an oil pipeline in an important water extraction area to be in accordance with Community law, particularly Article 174 of the EC Treaty, which states that the Community's environmental policy is based on the precautionary principle, the principle of preventive action and the principle that ‘environmental damage should as a priority be rectified at source’?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1322/05
WRITTEN QUESTION E-1322/05
esittäjä(t): Maria Martens (PPE‑DE)
by Maria Martens (PPE‑DE)
Aihe: Naisten oikeuksien rikkominen Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa
Subject: Violation of women's rights in the United Arab Emirates
Vuonna 1989 silloinen Euroopan talousyhteisö teki yhteistyösopimuksen Persianlahden yhteistoimintaneuvoston (GCC) kanssa.
In 1989 the European Community, as it then was, concluded a cooperation agreement with the GCC (Cooperation Council for the Arab States of the Gulf).
Eräs sopimuksen seurauksista on se, että vuosittain järjestetään EU:n ja GCC:n yhteisneuvoston ja ministereiden kokous.
One consequence of this was that the EU and GCC hold an annual Joint Council/Ministerial Meeting.
Kyseisen yhteisneuvoston ja ministerikokouksen vuonna 2003 pidetyn 13. kokouksen jälkeen annetussa yhteisessä julkilausumassa GCC ja EU toistavat sitoumuksensa edistää ja suojella ihmisoikeuksia.
In the joint communiqué issued after the 13th meeting of the Joint Council/Ministerial Meeting in 2003, the GCC and the EU reiterated their commitment to promoting and protecting human rights.
Huolimatta Persianlahden valtioiden lupauksesta kunnioittaa ihmisoikeuksia kerrottiin maanantaina 14. maaliskuuta 2005 ilmestyneessä paikallisessa Gulf News -päivälehdessä islamilaisen tuomioistuimen määränneen 150 raipaniskua arabiemiirikuntalaiselle naimattomalle taloudenhoitajalle tämän raskaaksi tulemisen johdosta.
Despite the commitment of the Gulf States to respect human rights, on Monday, 14 March 2005 the local newspaper Gulf News reported on the case of a housekeeper in the United Arab Emirates whom an Islamic court had sentenced to 150 lashes for becoming pregnant outside wedlock.
Lehden mukaan naista syytettiin poliisiviranomaiselle aviorikoksesta ja raskaaksi tulemisesta.
According to the newspaper, the police had received an allegation that the woman had committed adultery and become pregnant.
Tuloksen osoittauduttua positiiviseksi tuomioistuin langetti 150 raipaniskun tuomionsa naiselle.
When the result proved positive, the sentence of 150 lashes was handed down.
Onko EU jo reagoinut naisten oikeuksien rikkomiseen Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa?
Has the EU already responded to the violations of women's rights in the United Arab Emirates?
Mikäli vastaus on kielteinen, aikooko EU siinä tapauksessa vielä ottaa kantaa kyseisiin rikkomisiin?
If not, will it do so?
Euroopan unionin ja Persianlahden valtioiden väliset vapaakauppasopimuksen tekemistä koskevat neuvottelut ovat loppusuoralla.
The negotiations between the European Union and the Gulf States on a free trade agreement are currently in their final stages.
Neuvotteluissa käsitellään puhtaasti taloudellisten kysymysten lisäksi myös poliittisia näkökohtia, kuten ihmisoikeuksia, terrorismia, asesulkua ja maahanmuuttoa.
In addition to purely economic aspects, political aspects such as human rights, terrorism, non-proliferation and migration are also being discussed as part of this process.
Sisältyykö vapaakauppasopimukseen menettely, jonka avulla voidaan valvoa järjestelmällisesti naisten oikeuksien kunnioittamista ja varmistaa niiden noudattaminen Persianlahden valtioissa?
Will the free trade agreement provide for measures to systematically monitor and enforce respect for women's rights in the Gulf States?
Aiotaanko sopimukseen liittää mahdollisuus keskeyttää sen soveltaminen, mikäli jossakin Persianlahden valtiossa jatkuvasti rikotaan naisten oikeuksia?
Will provision be made for suspending the free trade agreement if women's rights are continuously violated in one of the Gulf States?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1323/05
WRITTEN QUESTION E-1323/05
Aihe: Kroatian liittyminen ja Del Ponte
Subject: Accession of Croatia and Mrs Del Ponte
EU:n ulkoministerit päättivät 16. maaliskuuta 2003, että Kroatian kanssa voidaan käynnistää liittymisneuvottelut vasta silloin, kun sotarikoksista syytetty kroaattikenraali Ante Gotovina on luovutettu entisen Jugoslavian sotarikostuomioistuimelle.
On 16 March 2005, the EU Ministers for Foreign Affairs decided that accession negotiations with Croatia could begin only once the Croatian General Ante Gotovina, who is accused of war crimes, had been surrendered to the Yugoslavia Tribunal.
Ministerit tekivät päätöksensä Jugoslavian sotarikostuomioistuimen syyttäjän, Carla Del Ponten esittämien syytösten perusteella.
The ministers based their decision on the charges brought by the prosecutor at the Yugoslavia Tribunal, Mrs Carla Del Ponte.
Del Ponte väittää, että Gotovina on edelleen Kroatiassa ja että hän nauttii siellä suojelusta, jonka juuret johtavat valtionhallinnon rakenteisiin.
Mrs Del Ponte claims that Gotovina is still in Croatia, where he is being protected even by State organisations.
Kroatian naapurimaiden sekä Euroopan kansanpuolueen painostuksesta perustettiin erityinen sekatyöryhmä, jonka tehtävänä on selvittää, toimiiko Zagreb Jugoslavian sotarikostuomioistuimen puolesta vai vastaan ja joka aikoo itse perehtyä tilanteeseen Kroatiassa.
Under pressure from Croatia's neighbours and the EPP, a special joint working party has been set up which is to investigate whether or not Zagreb is cooperating with the Yugoslavia Tribunal and investigate the situation in Croatia itself.
Del Ponten kannan muuttuminen on huomattavan selkeää.
The way in which her attitude has changed is very remarkable.
Euroopan komissio suhtautui vuonna 2004 myönteisesti liittymisneuvotteluiden käynnistämiseen.
In 2004 the Commission expressed itself in favour of accession negotiations.
Komission kanta perustui tuolloin Del Ponten suosituksiin, joissa tämä totesi Kroatian hallituksen antaneen täyden tukensa Jugoslavian sotarikostuomioistuimelle.
This position was based on recommendations by Mrs Del Ponte, who said that the Croatian Government was cooperating fully with the Yugoslavia Tribunal.
Syksyllä 2004 Del Ponten näkemykset muuttuivat yllättäen.
In autumn 2004, she suddenly changed her attitude.
Hän totesi 23. marraskuuta 2004 YK:n yleiskokouksessa, että aidosta yhteistyöstä voidaan puhua vasta sitten, kun Gotovina on saatu Haagiin (Frankfurter Allgemeine Zeitung, 2. maaliskuuta 2005).
On 23 November 2004 she told the UN General Assembly that genuine cooperation would only be possible once Gotovina was in The Hague ( Frankfurter Allgemeine Zeitung , 2 March 2005).
Del Ponte on kovan paineen alla: kaikkien luovutusten olisi käytännössä tapahduttava ennen vuoden 2004 loppua ja kaikki oikeudenkäynnit on saatava päätökseen vuoden 2008 loppuun mennessä (Frankfurter Allgemeine Zeitung, 9. joulukuuta 2004).
Mrs Del Ponte is under heavy pressure: according to the normal rules, all extraditions had to be completed before the end of 2004 and all the proceedings have to be completed in 2008 at the latest ( Frankfurter Allgemeine Zeitung , 9 December 2004).
Mitä vaatimuksia on Jugoslavian sotarikostuomioistuin esittänyt Kroatialle?
How many demands has the Yugoslavia Tribunal addressed to Croatia?
Mitkä näistä vaatimuksista ovat jääneet täyttämättä?
How many of them have not been complied with?
Mihin todisteisiin Del Ponte perustaa syytöksensä?
On what evidence are Mrs Del Ponte's charges based?
Mistä elimistä hän on riippuvainen todisteiden hankkimisen suhteen?
On what organisations is she dependent in order to obtain evidence?
Millainen on tarkalleen ”sekatyöryhmän” mandaatti?
What is the exact remit of the joint working party?
Mitä kriteeriä työryhmä soveltaa arvioidessaan, antaako Kroatia täyden tukensa vai ei?
What is the working party's criterion for assessing whether Croatia is cooperating?
Eikö ole niin, että Kroatian voidaan katsoa antavan täyden tukensa Del Pontelle, mikäli maa osoittaa yksiselitteisesti ryhtyneensä kaikkiin toimiin, jotka ovat tarpeen tiettyjen epäiltyjen pidättämiseksi?
Could it not be said that Croatia is cooperating fully if it clearly demonstrates that it has taken all the measures which are necessary to detain certain suspects?
Entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen ICTY:n toimintaa koskevissa kysymyksissä kysyjää pyydetään kääntymään suoraan tuomioistuimen puoleen.
The Honourable Member is invited to address the International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia (ICTY) directly for questions concerning that institution's work.
Neuvosto vahvisti 16.3.2005 Euroopan unionin sitoutuneen tukemaan Kroatian jäsenyyttä ja hyväksyi puitteet Kroatian kanssa käytäviä neuvotteluja varten.
On 16 March 2005, the Council reaffirmed the European Union's commitment to Croatia's accession and adopted a negotiating framework for Croatia.
Samalla neuvosto muistutti, että kaikkien Länsi-Balkanin maiden on tärkeää tehdä täysimääräisesti yhteistyötä ICTY:n kanssa, sillä se on keskeinen edellytys, jotta niiden lähentyminen EU:hun voisi jatkua.
It also referred to the importance of full cooperation with the ICTY on the part of all the countries of the western Balkans; that is an essential requirement for closer relations with the EU.
Neuvosto keskusteli asiasta pääsemättä siitä yhteisymmärrykseen, ja neuvottelujen aloittamista lykättiin.
In that regard, after deliberation by the Council and in the absence of common agreement, the opening of accession negotiations has been postponed.
Kahdenvälinen hallitustenvälinen konferenssi kutsutaan koolle yhteisestä sopimuksesta heti, kun neuvosto on todennut, että Kroatia tekee varauksetonta yhteistyötä ICTY:n kanssa.
The bilateral intergovernmental conference will be convened by common agreement as soon as the Council has established that Croatia is cooperating fully with the ICTY.
Kysyjän mainitseman sekatyöryhmän tehtävänä on tutkia tiiviissä yhteistyössä ICTY:n ja Kroatian kanssa, mitä toimenpiteitä Kroatia on toteuttanut ja mitä toimenpiteitä sen on vielä toteutettava voidakseen tehdä täysimääräistä yhteistyötä ICTY:n kanssa.
The joint Working Party to which the Honourable Member refers is tasked with examining, in close liaison with the ICTY and Croatia, measures that have been taken and are to be taken by Croatia with a view to that country's full cooperation with the ICTY.
Työryhmä kokoontui ICTY:n ja Kroatian edustajien kanssa tarkastelemaan, miten Kroatian yhteistyö kyseisen elimen kanssa on edistynyt viime aikoina.
In that context, the Working Party had a meeting with the ICTY and the Croatian side to examine the latest developments concerning Croatia's cooperation with the ICTY.
Erityisesti mainittakoon, että Kroatia esitti toimintasuunnitelman, jonka tavoitteena on täysimääräinen yhteistyö ICTY:n kanssa.
Of particular note is the action plan presented by Croatia to bring about full cooperation with the ICTY.
Rikostuomioistuimen syyttäjä totesi puheenjohtajavaltiolle 7.6.2005 lähettämässään kirjeessä, että Kroatia on pannut täytäntöön toimintasuunnitelmansa ja ottanut näin edistysaskeleita, jotka voivat johtaa täysimääräiseen yhteistyöhön ICTY:n kanssa.
In a letter to the Presidency dated 7 June 2005, the ICTY Chief Prosecutor noted that by implementing its action plan, Croatia was on the road to full cooperation with the ICTY but that three to four months were required to determine whether these further efforts had produced tangible results.
Neuvosto pani 13.6.2005 tyytyväisenä merkille tämän uuden tiedon ja kannusti Kroatiaa jatkamaan ja tehostamaan pyrkimyksiään tällä tiellä.
On 13 June 2005 the Council noted this new element with satisfaction and encouraged Croatia to continue to step up its efforts in this direction.
Neuvosto lupasi jatkaa tämän asian tarkastelua.
The Council has undertaken to continue to study this dossier.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1325/05
WRITTEN QUESTION E-1325/05
Aihe: Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen (EUMC) sulkeminen
Subject: Closure of the EUMC
Wienissä sijaitsevan Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen (EUMC) selvityksen mukaan vain 43 prosenttia tanskalaisista haluaa, että rikolliset maahanmuuttajat karkotetaan maasta.
In a report from the EU’s Monitoring Centre on Racism and Xenophobia (EUMC) in Vienna, it was claimed that 43 % of Danish citizens desire the deportation of criminal immigrants.
Tämän prosenttiluvun ilmoitetaan olevan yksi alhaisimpia koko EU:ssa.
This figure was reported as being one of the lowest in the EU.
Luku on väärä.
This figure is wrong.
Oikea luku on yleisesti tiedossa: 78 prosenttia tanskalaisista haluaa, että vakaviin rikoksiin syyllistyneet ulkomaalaiset karkotetaan maasta.
The correct figures are well-known: 78 % of Danes want foreigners who have committed serious crimes to be deported from the country.
Tätä tosiasiaa EUMC ei ilmeisesti halunnut julkistaa.
Clearly the EUMC did not want this information reported.
Kuten komissio tietää, EUMC yritti vuonna 2004 estää julkaisemasta antisemitismiä koskevaa tutkimusta, jonka keskus itse oli tilannut, mutta jonka tulokset olivat vastoin sen poliittisia näkemyksiä.
As the Commission knows, the EUMC sought in 2004 to prevent the publication of a report on anti-Semitism which the Monitoring Centre itself had ordered, but which showed a result conflicting with the EUMC’s political attitudes.
On skandaali, että EU rahoittaa vasemmistolaismielisistä henkilöistä koostuvan ryhmän harrastelijamaista ja poliittisesti värittynyttä tiedotustoimintaa, jolla johdonmukaisesti annetaan harhaanjohtava kuva siitä, mitä mieltä Euroopan kansalaiset ovat maahanmuuton seurauksista.
It is a scandal that the EU funds the amateurish and politically biased information activities of a group of left-wingers, which consistently present a misleading picture of the state of European attitudes to the consequences of immigration.
Aikooko komissio ryhtyä toimiin EUMC:n sulkemiseksi, sen politisoivan johtajan Beate Winklerin erottamiseksi ja mahdollisen tilastoihin liittyvän työn siirtämiseksi Eurostatille?
Will the Commission take steps to close the EUMC, sack its politicising director, Beate Winkler, and leave any statistical work in this area to Eurostat?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1326/05
WRITTEN QUESTION E-1326/05
Aihe: Pöytäkirja tulliliitosta, Turkin satamien ja lentokenttien avaaminen Kyprokselle
Subject: Customs union protocol; opening up of Turkish ports and airports to Cyprus