natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ne haluavat säilyttää osan Euroopan yhteisestä historiallisesta perinnöstä (maailmansotien aikaiset lentokoneet, ilmailun historian varhaiset lentokoneet jne.)?
they aim to keep alive part of Europe's collective historical heritage (aircraft from the world wars, pioneering aircraft, etc.)?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1729/06
WRITTEN QUESTION E-1729/06
Aihe: Aivoverenkiertohäiriö tutkimuskohteena
Subject: Research into strokes
Aivoverenkiertohäiriö (avh, stroke) on yleinen, kustannuksia aiheuttava ja erittäin tappava sairaus.
Strokes are a common occurrence; dealing with the consequences is costly and they are often fatal.
Se on tällä hetkellä EU:ssa kolmanneksi yleisin kuolinsyy.
At present they are the third commonest cause of death in the EU.
Esimerkiksi läntisen Euroopan maissa Avh:n rasitus yhteiskunnalle ja terveydenhuoltokustannuksiin on todellinen: 3—4 prosenttia kaikista terveydenhuoltokuluista aiheutuu kyseisestä sairaudesta.
In western European countries, for example, they are a considerable burden on society and a serious drain on the finances of healthcare systems: 3‑4 % of all healthcare costs arise from stroke cases.
Avh:n akuuttihoito ja siihen liittyvä liuotushoito on saatavilla vain murto-osalle sitä tarvitsevista ja kuntoutusten määrä ja laatu vaihtelee.
Acute treatment of stroke victims and associated clot-dissolving procedures are available to only a fraction of the patients who require them, and the amount of rehabilitation treatment available varies, as does its quality.
Vasta viime vuosina aivoverenkiertohäiriön ennaltaehkäisyyn ja hoitoon on alettu kiinnittää enemmän huomiota, aiemmat toimet ovat keskittyneet pääasiallisesti kuntoutukseen.
It is only in recent years that greater attention has begun to be devoted to preventing and treating strokes, whereas previously the focus was mainly on rehabilitation.
Avh:stä ei ole ollut riittävästi aiempaa tietoa ja esimerkiksi sydänsairauksiin ja diabetekseen verrattuna sen tutkimiseen ei ole panostettu tarpeeksi.
Not enough used to be known about strokes, and too little has been invested in research into them in comparison with research into heart disease and diabetes, for instance.
Millaisia suunnitelmia komissiolla on Avh:n ennaltaehkäisyn, hoidon ja kuntoutuksen kehittämiseksi?
What plans does the Commission have to develop prevention and treatment of strokes and rehabilitation of stroke victims?
Kun otetaan huomioon Avh:n taloudellinen ja inhimillinen vaikutus, katsooko komissio, että asia on otettu riittävästi huomioon esimerkiksi tulevassa seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa?
Bearing in mind the economic and human cost of strokes, does the Commission consider that this field has received sufficient attention, for example in the forthcoming seventh framework programme of research?
(15. kesäkuuta 2006)
(15 June 2006)
Komissio on aina tunnustanut EU:n tasolla tehtävän aivoverenkiertohäiriötutkimuksen merkityksen, koska kyseessä on johtava sairastuvuuden ja kuolleisuuden syy EU:ssa.
The Commission has always recognised the importance of stroke research at the EU level since stroke is a leading cause of morbidity and mortality in the European Union.
Viidennestä tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmasta (1998—2002) rahoitettiin kahdeksaa suoraan aivoverenkiertohäiriöön liittynyttä hanketta, jotka kuuluivat ”Elämänlaatu ja luonnonvarojen hoitaminen” ‑ohjelman eri avaintoimiin.
In the past fifth framework programme for RTD (1998‑2002) eight projects directly related to strokes were funded under various key actions of the ‘Quality of life and management of living resources’ programme.
Nykyisestä kuudennesta puiteohjelmasta annetaan EU:n tukea vielä kuuteen hankkeeseen ensisijaisella aihealueella 1 (terveysalan biotieteet, genomiikka ja bioteknologia).
Under the current sixth framework programme (FP6) another six projects are receiving EU support under Thematic Priority I — Life sciences, genomics and biotechnology for health.
EU:n kokonaispanos aivoverenkiertohäiriötutkimuksen tukemisessa on näin 20 miljoonaa euroa.
This brings the total EU effort for supporting stroke research to over EUR 20 million.
Lisäksi olisi huomattava, että aivoverenkiertotautien tutkimus hyötyy myös huomattavista investoinneista, joita tehdään muilla kuudennen puiteohjelman aloilla, kuten sydän- ja verenkierto- sekä aivotutkimuksessa.
Furthermore, it should also be noted that, in complement, research on cerebrovascular diseases will also benefit from the considerable investment in other areas of FP6 such as cardiovascular and brain research.
Merkkinä aivoverenkiertohäiriötutkimuksen tärkeydestä komissio järjesti vuoden 2005 lopussa Brysselissä aivoverenkiertohäiriötutkimusta koskevan eurooppalaisen työpajan, johon osallistuivat Euroopan huippuasiantuntijat aivoverenkiertohäiriön hoidon ja perustutkimuksen aloilta sekä teollisuuden edustajat.
In further recognition of the importance of stroke research, the Commission hosted, at the end of 2005, a European Stroke Research Workshop in Brussels, gathering top European experts in clinical stroke management and basic stroke research, as well as representatives from the industry.
Työpajan avulla komissio pystyi tunnistamaan Euroopan tason aivoverenkiertohäiriötutkimuksen ensisijaiset kohteet, joilla voitaisiin saada merkittäviä tuloksia aivoverenkiertohäiriön estämisessä, hoitamisessa ja sen jälkeisessä kuntoutumisessa.
The workshop has permitted the Commission to identify priorities for stroke research at European level that could potentially result in major advances in the areas of stroke prevention, treatment and recovery.
”Yhteistyö”-erityisohjelman terveysaiheeseen liittyviin osioihin ”Ihmisen terveyden hoitoa palveleva translaatiotutkimus” ja ”Terveydenhuollon optimointi Euroopan kansalaisille” kuuluvilla toimilla voidaan jatkaa EU:n panostuksia aivoverenkiertotutkimuksessa seitsemännen puiteohjelman osana.
In this context, the activities foreseen under the sections ‘Translating research for human health’ and ‘Optimising the delivery of healthcare’ of the ‘Health’ theme of the specific programme ‘Cooperation’, will allow the continuation of the EU effort in stroke research under the seventh framework programme.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1730/06
WRITTEN QUESTION E-1730/06
esittäjä(t): Lambert van Nistelrooij (PPE-DE)
by Lambert van Nistelrooij (PPE‑DE)
Aihe: Seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman, rakennerahastojen sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin ohjelman yhdenmukaisuus
Subject: Coordination between the seventh framework programme for Research, the Structural Funds and the Competitiveness and Innovation Programme
Seitsemännen tutkimuksen puiteohjelmaa sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin ohjelmaa koskevissa ehdotuksissa täsmennetään, että ohjelmien on oltava yhdenmukaisia rakennerahastojen kanssa.
The proposals for the seventh framework programme for Research and the Competitiveness and Innovation Programme say that these programmes must be coordinated with the Structural Funds.
Tämä toteutetaan kohdentamalla varat tiettyihin toimiin sekä Lissabonin tavoitteisiin kuuluvien toimintaohjelmien 75 prosentin säännön mukaisesti.
This is done by earmarking and the 75 % rule for operational programmes tied to the Lisbon objectives.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1732/06
WRITTEN QUESTION E-1732/06
Aihe: Ilmailualan navigointimaksut
Subject: Air navigation charges
Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamista koskevassa asetusluonnoksessa ehdotetaan nyt, että jokaisen jäsenvaltion olisi itse vastattava kustannuksista, jotka aiheutuvat ilmailualan navigointipalvelujen tarjoamisesta valtion ilma-aluksille — esimerkiksi julkishallinnon, armeijan ja poliisin käyttämille ilma-aluksille — jotka yleensä ovat vapautettuja tällaisista maksuista.
The draft Single European Sky Implementing Regulation now proposes that each Member State should itself bear the cost of providing air navigation services to state aircraft – such as those used for governmental, military and police purposes – that are normally exempt from such charges.
Tämä voi vaikuttaa merkittävästi varsinkin sotilaallisiin ilmaoperaatioihin ja puolustusbudjetteihin.
This could have a significant impact, not least on military air operations and defence budgets.
Onko komissio arvioinut lisäkustannuksia, jotka tämä asetus aiheuttaa jäsenvaltioiden hallituksille ja erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselle?
Has the Commission made an assessment of the additional cost that this regulation will impose on Member States' governments, and, in particular on the British Government?
Pitääkö paikkansa, että jäsenvaltiot voivat halutessaan vapauttaa valtion ilma-alukset näistä maksuista?
Is it the case that individual Member States may choose to exempt state aircraft?
Jos tämä pitää paikkansa, mitä taloudellisia ja muita vaikutuksia asialla on?
If so, what are the financial and other implications of this?
Jos jäsenvaltiot päättävät olla vapauttamatta valtion ilma-aluksia näistä maksuista, kolmansien valtioiden on maksettava valtiollisten ilma-alustensa aiheuttamat kustannukset.
If the Member States choose not to exempt state aircraft from paying this charge, then foreign nations will have to meet the costs incurred by their state aircraft.
Onko komissio tutkinut, millaisia taloudellisia vaikutuksia tällä voi olla Nato-liittolaisiin, varsinkin Yhdysvaltoihin?
Has the Commission studied the financial impact that this could have on NATO allies, especially the United States?
Lisäksi Nato on ehdottanut hallinnollista järjestelyä, jonka avulla se voi tehdä yhteistyötä komission alaisen, asetusluonnoksen käsittelemisestä vastaavan yhtenäisen ilmatilan komitean kanssa.
Furthermore, NATO has proposed an administrative arrangement through which it can cooperate with the Commission's Single Sky Committee, responsible for examining the draft regulation.
Komissio on periaatteessa hyväksynyt tämän ehdotuksen, milloin se siis tulee voimaan?
This proposal has been accepted in principle by the Commission, so when will it come into effect?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1733/06
WRITTEN QUESTION E-1733/06
Aihe: Portugali: maatalouden ympäristötoimenpiteet
Subject: Portugal: agri-environmental measures for 2005
Näistä toimenpiteistä on säädetty lailla, ja niistä on annettu tarvittavat säännökset.
These measures have been the subject of the necessary legislation and regulation.
Tilanne on edelleen sietämätön ja siihen tulevat lisäksi hallitusten vaihdokset jäsenvaltioissa, odotusten mureneminen ja se, että Euroopan unionin varat, yhteisön talousarviosta myönnettävät varat, joita Euroopan komissio hallinnoi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, ovat manipulaation kohteena liittyen suoraan tai välillisesti puhtaasti puoluepoliittisiin vehkeilyihin.
It is always a very negative occurrence when, following changes of government in the Member States, the expectations created are disappointed and European Union money, i.e. money from the Community budget whose administration falls to the Commission in conjunction with the Member States, is the target of manipulation linked directly or indirectly to purely party political considerations.
Vielä moraalittomammaksi tilanteen tekee se, että eurooppalaisten viljelijöiden — siis myös portugalilaisten viljelijöiden — tukemiseen tarkoitettu yhteisön rahoitus maaseudun kehittämiseen ja ympäristön laadun parantamiseen, on evätty täysin laittomasti ja siten petetty toiveet, jätetty tehdyt sitoumukset täyttämättä ja lisäksi estetty yhteisön poliittisten tavoitteiden toteuttaminen.
It is even more negative that Community budget lines intended to help European farmers — in this case Portuguese farmers — to develop rural communities and improve the environment are illegitimately withheld, thereby disappointing the expectations raised and breaking the commitments given, as well as frustrating the aims of Community policy.
Seuraako komissio Portugalin tilannetta ja maatalouden ympäristötoimenpiteitä vuodelle 2005?
Is the Commission monitoring the situation in Portugal with regard to agri-environmental measures for 2005?
Aikooko komissio tarkastaa yhteisön asetuksen laillisuuden ja noudattamisen käytännössä Portugalissa?
Will it verify the legality and practical application of the Community regulation in Portugal?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1734/06
WRITTEN QUESTION E-1734/06
Aihe: Maaseudun kehittäminen vuosina 2000—2006 — Agenda 2000
Subject: Rural development 2000‑06 — Agenda 2000
Portugalissa arvostellaan yleisesti yhteisön talousarvion perusteella käytettävissä olevien varojen alikäyttöä, erityisesti heikoimmassa asemassa olevien painopistealojen, mm. maaseudun kehittämisen hyväksi.
Frequent criticism has been voiced in Portugal that the financial resources available from Community budgets have not been fully used, particularly in sectors with the greatest needs and highest priority.
Onko komissiolla käytössään luvut kultakin vuodelta kyseisenä kautena?
Are these figures available to the Commission year on year?
Mitä suosituksia se on antanut tai antaa tulevaisuutta varten yhä tärkeämmäksi käyvää yhteisöpolitiikan alaa varten varattujen varojen paremmaksi käyttämiseksi kansallisella tasolla?
What recommendations has it made in the past or will it make in the future with a view to ensuring that fuller use is made at national level of the resources allocated to an increasingly relevant Community policy?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1739/06
WRITTEN QUESTION E-1739/06
Aihe: Jätevesidirektiiviä koskeva raportti Valencian alueelta (Espanja)
Subject: Report on the waste water directive in the Valencia region (Spain)
Jäsenvaltioiden on toimitettava nämä kertomukset komissiolle, kun ne on julkaistu.”
These reports shall be transmitted to the Commission by the Member States as soon as they are published.’
Sen tähden joka toinen vuosi on laadittava raportti yhdyskuntavesien ja lietteen päästämisestä.
Every two years, therefore, there has to be a report on the disposal of urban waste water and sludge.
On tarpeen tiedottaa sellaisten kausittaisten tarkastusten tulokset, joita edellytetään niiden sitoumusten noudattamisen vahvistamiseksi, jotka on säädetty 15. maaliskuuta 1996 annetussa kuninkaallisessa asetuksessa 509/1996 ja 28. joulukuuta 1995 annetussa kuninkaallisessa lain tasoisessa asetuksessa 11/1995.
It is necessary to transmit the results of the periodic checks which are required to ensure compliance with the obligations laid down in Royal Decree 509/1996 of 15 March 1996 and Royal Decree-Law 11/1995 of 28 December 1995.
Yhdyskuntajätevedenkäsittelylaitoksia koskevien säännösten noudattamisen valvonta täytyy hoitaa käyttämällä kuninkaallisen asetuksen 509/1996 liitteessä III vahvistettuja menetelmiä.
The monitoring of compliance with the requirements laid down regarding disposal from the urban waste water treatment plants has to be carried out using the reference methods stipulated in Annex III to Royal Decree 509/1996.
Onko komissio saanut Valencian alueen yhdyskuntavesiä ja lietteitä käsittelevän raportin?
Has the Commission received any report on urban waste water and sludge in the Valencia region?
Jos on, niin milloin tuorein raportti on päivätty ja mitkä olivat raportin päätelmät?
If so, what was the date of the most recent one and what were its conclusions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1740/06
WRITTEN QUESTION E-1740/06
Aihe: Satamien hinausyritysten Alankomaissa perusteettomasti käyttämien tukien takaisin maksaminen
Subject: Recovery of unlawfully granted subsidies in the Netherlands in the area of port towage operations
Hollantilaisten hinausyritysten onnistui Alankomaiden maksaman tuen avulla päästä vuonna 1996 Saksan satamahinauspalvelujen markkinoille ja saada niillä kilpailuetujen ansiosta vakaa asema.
With the help of subsidies granted by the Netherlands, Dutch towage operators managed to penetrate the German port towage services market in 1996 and, on account of competitive advantages, to take up a strong market position.
Saksalaiset varustamot ja ammattiyhdistykset esittivät asiasta muodolliset valitukset komissiolle (asiat SG 00 A 5007 ja SG 01 A/4342).
German shipping companies and trade unions lodged formal complaints with the Commission (reference numbers SG 00 A 5007 and SG 01 A/4342).
Onko Alankomaat jo vaatinut maksamaan kyseiset tuet takaisin?
Has the Netherlands fulfilled its obligation regarding recovery of the aid in question?
Kuinka suurta summaa Alankomaat vaatii takaisin?
What amount is to be recovered by the Netherlands?
Mihin toimiin komissio on ryhtynyt takaisinmaksamisen täytäntöönpanemiseksi ja mitä toimia se aikoo vastedes toteuttaa?
What steps has the Commission taken to ensure fulfilment of the requirement to recover the subsidies, and what steps does it intend to take in future?
Pitääkö komissio mahdollisena saada tuet maksettua takaisin asiasta valittamalla?
Does the Commission consider it possible to achieve the recovery of subsidies through legal action?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1741/06
WRITTEN QUESTION E-1741/06
esittäjä(t): Rolf Berend (PPE-DE) , Albert Deß (PPE-DE) , Jan Ehler (PPE-DE) , Alfred Gomolka (PPE-DE) ja Heinz Kindermann (PSE)
by Rolf Berend (PPE‑DE) , Albert Deß (PPE‑DE) , Jan Ehler (PPE‑DE) , Alfred Gomolka (PPE‑DE) and Heinz Kindermann (PSE)
Aihe: Merimetsoon liittyvät ongelmat — toimet merimetsojen karkottamiseksi Euroopassa
Subject: Cormorant problem — scaring measures in Europe
Merimetsojen karkottamista koskevista maakohtaisista pohdinnoista ja toimista riippumatta pidämme poliittisesti ensisijaisen tärkeänä kansainvälisesti sitovan ohjelman laatimista merimetsokannan sääntelemiseksi.
Independent of the country-specific deliberations and measures on cormorant scaring, we consider that the policy priority in this area is to establish, in a harmonised manner, an internationally binding management programme to regulate cormorant population levels.
Vain siten voidaan vastedes taata biotoopin ja lajien suojelu.
That is the only way in which biotopes and species can be protected in future.
EU:n teettämässä tutkimuksessa korostetaan selkeästi merimetsokannan pienentämisen välttämättömyyttä.
The study commissioned by the EU makes clear the need for a reduction in population levels.
Merimetsokannan voimakas lisääntyminen johtaa muiden suojeltavien lintulajien (Kentin tiira, pikkutiira) elinolojen heikentymiseen.
The drastic increase in cormorant population levels results in other protected species of birds (sandwich tern, little tern) being driven out.
Lisäksi nykyinen merimetsokanta vaarantaa kotimaiset kalakannat ja häiritsee merkittävästi monien vesistöjen ekologista tasapainoa.
In addition, current cormorant population levels lead to the endangering of native fish stocks and are seriously disrupting the ecological equilibrium in several bodies of water.
Siksi on toteutettava asianmukaisia toimia suojeltujen lajien elinolojen heikentymisen estämiseksi.
Appropriate measures therefore need to be taken in order to prevent protected species from being driven out.
Merimetsojen kalakannoille aiheuttamat vahingot vaarantavat lisääntyvässä määrin sisävesillä ja rannikoilla sekä troolareilla kalastavien kalastajien elinkeinon.
Losses to stocks of fish eaten by cormorants are increasingly threatening the existence of freshwater fishermen, cutter fishermen and coastal fishermen.
Joissakin Saksan osavaltioissa on tämän vaaran torjumiseksi ja lajien suojelun takaamiseksi jo mahdollista karkottaa merimetsoja.
In order to remove this threat and to protect other species, individual federal states in Germany already allow for the possibility of scaring cormorants away.
Kansalliset yksittäiset toimet eivät kuitenkaan valitettavasti tälläkään alalla johda toivottuihin tuloksiin.
Unfortunately, measures taken at national level in this area are not having the desired effect.
Miten merimetsokantaa voidaan säännellä Euroopassa merimetsoja karkottamalla?
In what way is European cormorant management with regard to scaring possible?
Voiko komissio laatia kansainvälisesti sitovan suunnitelman merimetsokannan sääntelemiseksi?
How can the Commission establish an internationally binding management programme regulating cormorant population levels?
Missä määrin komissio voi muuttaa eurooppalaisen lintujensuojeludirektiivin mukaista merimetson suojelua?
How can the Commission amend the protection status of cormorants under the European Birds Directive?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1742/06
WRITTEN QUESTION E-1742/06
Aihe: Liikesalaisuudet ja yhteentoimivuus
Subject: Trade secrets and interoperability
Kilpailuasioiden pääosaston keskusteluasiakirjan, joka koskee perustamissopimuksen 82 artiklan soveltamista poissulkeviin väärinkäytöksiin, 241 ja 242 kohdassa (julkinen kuuleminen) ehdotetaan, että eri markkinoiden yhteentoimivuuteen tarvittaviin tietoihin voitaisiin siinäkin tapauksessa, että ne katsottaisiin liikesalaisuuksiksi, soveltaa vähäisempää suojaa kuin muihin tietoihin.
Paragraphs 241 and 242 of the ‘DG Competition discussion paper on the application of Article 82 of the Treaty to exclusionary abuses’ (public consultation) suggest that information necessary for interoperability between different markets, even if it qualifies as a trade secret, might be less protected than any other information.
Niinpä yritykset voitaisiin velvoittaa toimittamaan tällaisia tietoja väljemmin edellytyksin kuin muissa tapauksissa.
Hence, undertakings could be forced to disclose such information under less strict conditions than in any other case.
Tällä pyrkimyksellä poistaa oikeus suojella teknologiaa liikesalaisuutena voi olla ennakoimattomia seurauksia kehittyneen teknologian yrityksille, jotka toimivat erikoisalojen markkinoilla.
This intent to lift the right to protect technology by trade secrets could have unforeseen consequences for advanced technology companies operating in a niche market.
Voisiko komissio selittää, miksi se on päättänyt soveltaa eri standardeja teollis- ja tekijänoikeuksien suojelemiseen?
Can the Commission please explain why it has chosen to apply different standards to the protection of intellectual property?
Onko komissio tehnyt arvion siitä, mitä mahdollisia vaikutuksia tällä toimenpiteellä voi olla innovaatioon Euroopassa?
Has it done an impact assessment on the potential effects of this measure on innovation in Europe?
Miten tällainen lähestymistapa sopii yhteen komission yleisen teollis- ja tekijänoikeuspolitiikan kanssa?
How does this approach fit in the Commission's general policy on intellectual property?
Aikooko komissio kuulla parlamenttia ennen uuden lain antamista, sillä parlamentillehan kuuluvat teollis- ja tekijänoikeusasiat yleensä?
Will the Commission consult the Parliament before this becomes new law, knowing that the Parliament is concerned with intellectual property rights in general?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1743/06
WRITTEN QUESTION E-1743/06
Aihe: Sri Lankan ihmisoikeuskomission asema
Subject: Status of Sri Lanka's Human Rights Commission
Sri Lankan ihmisoikeuskomission toimikausi päättyi 3. huhtikuuta 2006.
The mandate of Sri Lanka's Human Rights Commission expired on 3 April 2006.
Tämä tarkoittaa sitä, että tällä hetkellä Sri Lankassa ei ole laillisesti valtuutettua, riippumatonta elintä, joka olisi vastuussa valtion virastojen valvonnasta, ihmisoikeuksien rikkomisten tutkimisesta ja moitteettoman toiminnan suosittelemisesta rikkomistapauksissa.
This means that there is currently no legally empowered independent body in Sri Lanka responsible for monitoring state agencies, investigating violations of human rights, and recommending corrective action for those violations.
Uusien valtuutettujen nimittämiseen asti, katoamistapausten, oikeuden ulkopuolisten murhien ja muiden ihmisoikeusrikkomusten käsittely jää toteutumatta.
Until new commissioners are appointed, cases related to disappearances, extrajudicial killings and other human rights violations will remain pending.
Rahoituselimet ovat jo ilmoittaneet aikomuksestaan lopettaa tuen antaminen ihmisoikeusvaltuutetun toiminnalle ja virkailijoille.
Funding bodies have already signalled their intention to terminate financial support for the Human Rights Commission's activities and employees.
Lisäksi jollei ihmisoikeuskomissiolla ole perustuslakineuvoston (joka ei nykyään toimi) valitsemaa johtoa, se joutuu toimimaan hallituksen alaisuudessa.
Furthermore, without independent leadership selected by the (currently defunct) Constitutional Council, the Human Rights Commission will come under the authority of the government.