natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nuoret naiset, joiden ulkonäkö on kauhealla tavalla turmeltu, joutuvat myös elämään täysin toisista riippuvaisina ja eristyksissä.
Young women are brutally disfigured and condemned to total dependence and isolation.
Eräs roomalainen naisyrittäjä perusti kuusi vuotta sitten järjestön nimeltä ”Smileagain”, jonka tarkoituksena on korjata näiden runneltujen naisten kasvot ja myös heidän elämänsä.
Six years ago a Romanian businesswoman founded ‘Smileagain’, an organisation whose aim is to rebuild not just the lives but also the faces of these disfigured girls.
Plastiikkakirurgiaan erikoistunut lääkäriryhmä, joka toimii julkisen sairaalan yhteydessä, pyrkii tämän järjestön välityksellä rakentamaan näiden viattomien uhrien kasvonpiirteet uudestaan.
A network of doctors specialised in plastic surgery, working with a state-run hospital, help to reconstruct the features of these innocent victims.
Iho-ongelmiin erikoistunut toinen järjestö, ”Isplad”, hoitaa näitä tapauksia tieteen keinoin muita hoitomuotoja kuin kirurgiaa käyttäen.
Another association, ‘Isplad’, specialising in dermatology, deals with the scientific work relating to such cases, using non-surgical forms of treatment.
Bangladeshissa on myös muita järjestöjä, jotka pyrkivät auttamaan näitä onnettoman kohtalon kohdanneita ihmisiä.
In Bangladesh, there are also other organisations which provide assistance for these victims.
Eikö komission mielestä näitä barbaarisia käytäntöjä vastaan ole taisteltava peräänantamattomasti?
Does the Commission not consider that vigorous action must be taken against such barbaric practices?
Eikö sen mielestä ole aiheellista tukea näiden järjestöjen työtä unionin humanitaarisen avun ohjelmista myönnettävällä rahoituksella?
Does it not consider that support should be given to these organisations, using funds from EU humanitarian aid programmes?
Pystyykö komissio seuraamaan kyseistä ilmiötä, ainakin niissä maissa, joiden kanssa unioni on allekirjoittanut sopimuksia?
Is it in a position to monitor the above problem, at least in those countries with which the EU has signed agreements?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1276/06
WRITTEN QUESTION E-1276/06
Euroopan merten turvallisuuden on oltava keskeinen osa Euroopan unionin politiikkaa, jolla pyritään suojelemaan ihmishenkiä ja ympäristöä.
European maritime safety should be central to a European policy to protect human lives and the environment.
Valitettavasti alukset ovat usein todellisia kelluvia kotteroita, jotka ajavat karille tai, mikä vielä pahempaa, uppoavat ja kaatavat mereen lastinsa, joka monesti on öljyä.
Unfortunately it frequently happens that ships that are merely floating wrecks run aground or, worse, sink, dumping their cargo, which very often consists of oil, into the sea.
Voisiko komissio kertoa, onko alusten turvallisuutta koskevien tavanomaisten Lloydsin määräysten lisäksi olemassa yhteisön säännöksiä meriliikenteen vähimmäisturvallisuusvaatimuksista?
Will the Commission state whether, in addition to the basic Lloyd vessel safety standards, there are also European provisions laying down minimum safety standards for maritime transport?
Olisiko komission mielestä aiheellista perustaa Europolin avustuksella jäsenvaltioiden rannikkovartiostoihin erityisyksikköjä, joiden tehtävänä olisi valvoa, että alukset ja niiden miehistö noudattavat turvallisuusmääräyksiä?
Does it not consider it appropriate to set up, within the Member States' coastguards and through the involvement of Europol, an ad hoc unit to monitor compliance with safety standards by vessels and their crews?
Pitäisikö sen mielestä niiden valtioiden hallituksia, joiden kanssa on aloitettu liittymisneuvottelut, kehottaa valvomaan, että niiden kauppalaivaston alukset pystyvät huolehtimaan miehistön ja meriympäristön turvallisuudesta?
Does it not consider it necessary to call on the governments of countries whose accession negotiations have started to ensure that their merchant navy has vessels capable of guaranteeing the safety of their crews and the marine environment?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1277/06
WRITTEN QUESTION E-1277/06
Aihe: Kuuba — demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen aloite
Subject: Cuba — European Initiative for Democracy and Human Rights
Vuonna 2005 demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen ohjelmassa oli kohdennettu 10,7 miljoonaa euroa määrärahoja demokraattisen prosessin edistämiskampanjalle (a 3).
The European initiative for democracy and human right's annual programme for 2005 provided for supporting a campaign (a 3) to promote democracy, to which EUR 10.7 million were assigned.
Kuuban kansallisia hankkeita pidettiin tukikelpoisina.
Cuba was deemed eligible for national projects.
Esitettiinkö viime vuonna demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen mukaisia pyyntöjä Kuubassa toteutettavien hankkeiden tukemiseksi?
Did the European initiative for democracy and human rights receive any request to support projects to be implemented in Cuba in that year?
Rahoitettiinko niitä? —
Did it fund any? —
Minkä arvion komissio tekee niiden tavoitteista, tuloksista ja vaikutuksista erityisesti Kuubassa tapahtuneen ilmaisu- ja kokoontumisvapautta koskevan kehityksen suhteen? —
What are the Commission's conclusions with regard to the purpose, results and impact of these projects, in terms of progress made in respect of freedom of expression and association in Cuba? —
Onko vuodeksi 2006 jo tehty ehdotuksia? —
Has it received proposals for 2006? —
Aikooko komissio tehostaa näiden ohjelmien toteuttamista Kuubassa? —
Does it intend to step up the implementation of these programmes in Cuba? —
Minkälainen arvio demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen puitteissa voidaan tehdä Kuubaa koskevan politiikan muuttamisesta, josta päätettiin neuvostossa 31. tammikuuta 2005?
How does the European initiative for democracy and human rights assess the change in policy with regard to Cuba decided on by the Council on 31 January 2005?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1279/06
WRITTEN QUESTION E-1279/06
Aihe: EU:n osarahoittama julkisten rakennusten rakentaminen Kreikassa
Subject: Co-funding of construction of public buildings in Greece
Mitä tulee EU:n osarahoittamien yhteisön kolmanteen tukikehykseen kuuluvien julkisten hankkeiden kohdalla toimeenpantuihin tarkastuksiin, alkaen valtion yksiköille kuuluvien rakennusten rakentamis- ja korjaustöistä Kreikassa, voisiko komissio vastata kuluvan ohjelmakauden osalta seuraaviin kysymyksiin: 1.
With regard to controls being carried out on public works co-funded by the EU under the third CSF, and with reference to the construction or reconstruction of buildings of State services in Greece, will the Commission say, in respect of the current programming period: 1.
Milloin täsmälleen sanoen ja minkä hankkeiden rakentamisen kohdalla tällaisia tarkastuksia on tehty?
When precisely have such controls been carried out and in respect of the construction of which projects?
Mitä ongelmia (taloudellisia ja teknisiä) näissä tarkastuksissa on tähän mennessä kussakin tapauksessa tullut esiin? 2.
Which problems (financial or technical) have been identified by these controls in each case so far? 2.
Mitä yritykset (nimeltä mainiten), jotka toimivat kyseisellä rakentamisen alalla, ovat osallisina asiassa kussakin tapauksessa? 3.
Which companies (by name) in the specific construction sector are involved in each case? 3.
Mitä toimintaohjelmia tai mahdollisia yhteisön aloitteita nämä hankkeet koskivat, milloin ne otettiin mukaan, ja keitä olivat lopulliset edunsaajat — hankkeiden toteuttajat?
Which operational programmes or Community initiatives concerned these projects, when exactly were they entered and who were the final beneficiaries — implementing bodies?
Mikä oli yhteisön panos alunperin ja millaiseksi se muodostui kunkin hankkeen kohdalla mahdollisesti tehtyjen oikaisujen jälkeen?
What was the level of Community aid initially and what level did it reach after adjustments per project?
Mitkä kyseisistä rakennusurakoista on poistettu EAKR:sta ja milloin tämä on tarkalleen sanoen tapahtunut? 4.
Which of these specific constructions have been re-entered in the ERDF, and when exactly? 4.
Mitä rangaistuksia asianomaisille yrityksille on määrätty?
Which penalties have been imposed on the companies involved?
Onko ryhdytty oikaisutoimiin hankkeiden laadun ja rahoituksen avoimuuden palauttamiseksi?
Have corrective measures been taken to restore the quality of projects and financial transparency?
Jos on, mitä nämä toimet tarkalleen sanoen olivat valtion virastorakennuksia koskevien osarahoitettujen rakennustöiden kohdalla Kreikassa?
If so, which measures precisely were taken in respect of the co-funded construction of buildings of State services in Greece?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1280/06
WRITTEN QUESTION E-1280/06
Aihe: Evrosin tulvat
Subject: Flooding of the River Evros
Evrosin läänissä Kreikassa vallitsee hätätila sen vuoksi, että joenpinnan korkeus pysyy huomattavasti hälytysrajoja ylempänä ja suuria vesimääriä virtaa edelleen Bulgariasta (Evros-joki on rajajoki ja kulkee paitsi Kreikan myös Turkin ja Bulgarian alueilla).
The Prefecture of Evros in Greece is facing an emergency, because the river level remains far above the alert level, and large volumes of water continue to flow down the river from Bulgaria (the River Evros flows through Turkey and Bulgaria in addition to Greece).
Ongelma syntyi jäiden sulaessa ja suurten vesimassojen virratessa alueelle.
The problem is due to melting ice and the large volume of water flowing towards the region.
Kreikkalaisessa lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan kymmeniätuhansia hehtaareita viljelmiä on jo jäänyt tulvan alle, Lavaran alueella 72 taloa on joutunut tulvan valtaan ja niiden asukkaat ovat majoittuneet sukulaistensa luokse, vakavaa pelkoa on ilmaistu siitä, ettei Bissan maavalli ehkä kestä (siihen kohdistuu voimakasta painetta ja jos se antaa periksi, taloja on vaarassa joutua tulvan valtaan, tämä voi vaatia uhreja ja suuria viljelymaa-alueita voi tuhoutua), tieverkon useissa kohdissa ajoneuvojen liikennöinti on lakannut, Souflion ja Dikean välinen junarata on poikki ja tuhansien ihmisten henki on vaarassa.
It has been reported in the Greek press that tens of thousands of hectares of crops have already been flooded, in the region of Lavara 72 houses have been flooded and their inhabitants taken in by relatives, there are serious concerns about the strength of the Vyssa dam (which is subject to a strong build-up of pressure, and if it gives way, there is a danger that houses will be flooded, people will be drowned and large areas of arable land destroyed), vehicles can no longer pass at numerous points in the road network and the railway line between Suflion and Dikaia has been cut and the lives of thousands of persons put in jeopardy.
Ilmiö on toistunut jatkuvasti viime aikoina ja alueen maaherra on ilmoittanut, ettei tilannetta kyetä hallitsemaan.
This scenario has occurred repeatedly recently, and the Prefect of the region has stated his inability to deal with the situation.
On syytä mainita, että Evrosin lääni on Euroopan unionin äärimmäisellä kaakkoisella maarajalla.
It should be pointed out that the Prefecture of Evros constitutes the European Union's land border to the south‑east.
Voisiko komissio kertoa, millä tavoin se aikoo toimia tämän vaarallisen ja jatkuvasti toistuvan ilmiön torjumiseksi?
Will the Commission say how it intends to tackle this dangerous phenomenon which is constantly recurring?
Onko se myöntänyt millään tavalla (ohjelma, aloite, yhteisön toimi ym.) rahoitusta kreikkalaisille viranomaisille suojelutoimien toteuttamiseksi kyseisellä alueella, ja millaisia määriä?
Has it supplied any funding whatsoever to the Greek authorities (programmes, initiatives, Community action, etc.) so as to enable them to take preventive measures in the area in question and what sums are involved?
Jos vastaus on myönteinen, onko se tyytyväinen niiden töiden etenemiseen, joita kreikkalaiset viranomaiset ovat ryhtyneet toteuttamaan?
If so, is it satisfied with the development of the projects undertaken by the Greek authorities?
Aikooko se ryhtyä toimiin bulgarialaisten viranomaisten suuntaan, jotta ne huolehtisivat tehokkaasti vesien hallinnasta Bulgariassa olevien patojen avulla, mikä helpottaisi tilannetta Evrosin alueella?
Will it intervene with the Bulgarian authorities to prevail upon them to manage the water effectively through Bulgaria's dams, which would relieve the situation in the Evros region?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1281/06
WRITTEN QUESTION E-1281/06
Aihe: Kreikan valtion virkoja koskevat kilpailuilmoitukset
Subject: Announcement concerning submission of applications for recruitment to the Greek civil service
Kreikkalaisessa lehdistössä esiintyneiden tietojen mukaan jokaisen henkilön, joka hakee Kreikan valtion virkaa, on maksettava valtiolle 20 euroa kustakin työhakemuksestaan.
According to reports in the Greek press, every candidate applying for a post in the Greek civil service must pay the State EUR 20 for each application.
Kilpailuihin osallistumisesta maksettava vakuussumma on 15 euroa ja hakemuksen lähettäminen kirjattuna kirjeenä (kilpailuilmoituksen määräysten mukaisesti) maksaa 5 euroa.
The fee for taking part in the competitions is EUR 15 and EUR 5 covers the cost of dispatching the application by registered letter (as set out in the announcements).
Tällä tavoin työhakemusten kustannukset ovat ylitsepääsemättömän suuret työttömille hakijoille, sillä virkakilpailuja on paljon ja jatkuvasti.
The cost of applying for a post is therefore prohibitive for unemployed candidates and there are frequent announcements of competitions.
Näihin kustannuksiin ei ole laskettu mukaan sitä merkittävää summaa, joka on maksettava kutakin hakemusta varten vaadittavien muiden todisteiden (valokopiot, todistusten vahvistamiset jne.) hankkimiseksi.
This cost does not include the considerable sum required to submit other supporting documents which are required for each application (photocopies, certified diplomas, etc.).
Lisäksi viime kuukausien aikana Kreikan hallitus sallii jokaisen elimen julkistaa erikseen työhönottoilmoituksia, vaikka aikaisemmin oli vain yksi yhteinen ilmoitus, joka koski kaikkia saman erikoisalan virkapaikkoja.
Moreover, in recent months the Greek Government has allowed each body to publish its own announcements for recruitment separately, whereas in the past a single announcement was made for all posts requiring the same qualifications.
Julkisen sektorin vakinaisen henkilöstön rekrytointielimen ASEPin tietojen mukaan vuosittain jätetään yli miljoona hakemusta.
According to data provided by the Supreme Council for Personnel Selection (ASEP), each year more than one million applications are submitted.
On syytä panna merkille, että samojen lehdistötietojen mukaan summa, jonka valtio voitti valtion virkoja koskevan rekrytointimenettelyn kautta, oli yli 20 miljoonaa euroa vuodessa, ja tämän summan odotetaan ylittyvän reilusti sen jälkeen, kun hallitus näytti ”vihreää valoa” sille, että eri elimet voivat suorittaa erillistä rekrytointia.
According to the same press reports, the amount which the State gains from the civil service recruitment procedure is more than EUR 20 million a year, while that amount is expected to be surpassed substantially now that the government has given the go-ahead for individual bodies to recruit separately.
Lisäksi Kreikan hallitus on vuoden 2004 lopussa tehdyllä yhteisellä ministeripäätöksellä kolminkertaistanut virkakilpailuihin osallistumisesta maksettavan vakuusmaksun nostaen sen viidestä eurosta 15 euroon.
In addition, at the end of 2004, the Greek Government issued a joint ministerial decision tripling the fee for taking part in the competitions from EUR 5 to 15.
Voisiko komissio kertoa, mikä on sen kanta kilpailuihin osallistumista koskevan vakuusmaksun kolminkertaistamiseen?
Will the Commission state its views on the tripling of the fee for participating in competitions?
Missä muussa EU-maassa valtion virkakilpailuihin osallistumista koskeva vakuusmaksu on kolminkertaistettu vuoden 2004 aikana?
In which other Member States of the EU was the fee for taking part in civil service competitions tripled during 2004?
Missä muussa EU-maassa työttömän maksettavaksi tulee näin korkeita kustannuksia tällaiseen kilpailuun osallistumisesta?
In which other Member States of the EU are the unemployed burdened with such a high cost for taking part in such competitions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1282/06
WRITTEN QUESTION E-1282/06
Aihe: Määrärahojen käyttöönottoa Kreikassa koskeva kysymys E‑4930/05
Subject: Question E‑4930/05 on the take-up rate of appropriations in Greece
Komissaari Hübnerin kysymykseeni E-4930/05 antama vastaus, paitsi että se synnyttää uusia kysymyksiä, herättää myös suuresti ihmetystä sen suhteen, voiko hänen alaisuudessaan toimiva pääosasto vastata myös kansallisten yksiköiden ja yhteisön kolmannen tukikehyksen hankkeiden valvontaa ja tarkastusta koskevista tehtävistä.
Apart from giving rise to further questions, Mrs Hübner's answer to my Question E‑4930/05 also raises a great many doubts as to whether the Directorate-General of which she is head is capable of carrying out duties of supervising and of keeping checks on national services and projects under the third CSF.
Mainittu kysymykseni ei ainoastaan jäänyt vastausta vaille, vaan saamani vastaus myös sisälsi kummallisia asiaankuulumattomia kantoja sekä käsittämättömän puutteellisia viittauksia.
In particular, my question not only remains substantially unanswered but the answer I have received contains some curiously irrelevant views and incomprehensibly obscure references.
Esimerkkinä mainittakoon: komissio kieltäytyi julkistamasta (tai pyytämästä Kreikan hallitusta julkistamaan) säännöllisesti todenperäiset tiedot määrärahojen käyttöönotosta kaikkien alueellisten toimintaohjelmien osalta siten, että ne tarjotaan välittömästi kaikille Kreikan kansalaisille (eikä ainoastaan seurantakomitean jäsenille); komission yksiköiden arkistoissa ei ole yhteisön kolmanteen tukikehykseen kansallisesta talousarviosta keskeneräisinä siirrettyjen hankkeiden mukaanottoa koskevia tietoja; komissio ei ole tietoinen Kreikan talousministeriön huolellisesti suunnittelemista erityisistä toimeksiantotavoista, joilla ”ositettuja” tutkimuksia ja palveluntarjontahankkeita annetaan konsulttiyritysten tehtäväksi.
For example, the Commission's refusal to publish (or to ask the Greek Government to do so) regular and accurate data concerning the take-up rates for all the regional operational programmes (ROPs) immediately for all Greek citizens (not only for the members of the monitoring Committee), the lack of data in the Commission's records relating to the incorporation of projects which were transferred to the third CSF from the national budget as half-finished and the Commission's ignorance of the peculiar methods used by the Greek Ministry of Economy and Finance to commission consultancies to conduct ‘parcelled out’ studies and projects for the provision of services.
Edellä mainitut suuntaa-antavat maininnat johtavat epäilemään komission yksiköiden informoinnin laatua.
These examples cast doubt on the quality of the Commission departments' information.
Mistä syistä määrärahojen käyttöönotot esitetään Kreikassa toisinaan julkisina kokonaismenoina ja toisinaan yksinomaan yhteisön panoksena?
Why do the take-up rates in Greece sometimes appear in relation to total public expenditure and at other times in relation solely to the Community's contribution?
Mitä olivat eri alueellisten toimintaohjelmien määrärahojen käyttöönottoasteet vuoden 2005 lopussa ja mitä ne ovat nyt?
What were the take-up rates for the ROPs at the end of 2005 and what are they at the present time?
Mitkä (nimeltä mainiten) olivat ne keskeneräiset hankkeet, jotka siirrettiin vuonna 2005 kansallisesta talousarviosta yhteisön kolmanteen tukikehykseen, mihin toimintaohjelmiin ne siirrettiin ja mikä oli sopimussumma, erikseen kunkin hankkeen kohdalla?
Which (by name) were the half-finished projects transferred during 2005 to the third CSF from the national budget, to which operational programmes and at what contractual price for each one separately?
Missä konsulttipalvelujen tapauksissa talousministeriö on julistanut vuosien 2004 ja 2005 aikana avoimia kilpailuja (julkisia-kansainvälisiä) ja minkä hankkeiden kohdalla ne on saatettu päätökseen?
In which cases, during 2004 and 2005, did the Ministry of Economy and Finance announce open competitions (public, international) for consultancy services and for which projects were they completed?
Ketkä ovat näiden hankkeiden toimeksisaajat ja mitkä ovat hankkeiden sopimussummat?
Who are the contractors for those projects and what are their contractual fees?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1283/06
WRITTEN QUESTION E-1283/06
Aihe: Sukupuolten tasa-arvo jalkapallossa
Subject: Sexual equality in football
Voiko komissio kertoa, aikooko se julistaa laittomaksi kiellot, jotka koskevat sekajoukkueita ammattilaisjalkapallossa?
Will the Commission say whether or not it intends to outlaw bans on mixed teams in professional football?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1284/06
WRITTEN QUESTION E-1284/06
Aihe: Jalkapallo kansainvälisenä kauppana
Subject: Football as international trade
Onko komissiolla käytettävissään lukuja jalkapallon alan kauppataseesta EU:n ja muiden maiden välillä siirtojen, tv-oikeuksien jne. osalta?
Does the Commission have figures as to the net balance of trade for the football industry with respect to the flow to and from the EU, as regards transfers, TV rights, etc?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1285/06
WRITTEN QUESTION E-1285/06
Komissio on muun muassa huhtikuussa 2005 ilmoittanut asettavansa syöväntorjunnan yhdeksi ensisijaisista tavoitteistaan.
In April 2005 the Commission announced that it would make combating cancer one of its priorities.
Mitä tämänsuuntaisia toimia ilmoituksen antamisen jälkeen on toteutettu ja mitä aiotaan toteuttaa, erityisesti kohdunkaulan syövän seulontatutkimusten järjestämiseksi?
Could the Commission provide information on the action taken since that declaration, as well as on forthcoming steps, in particular as regards screening for cervical cancer?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1286/06
WRITTEN QUESTION E-1286/06
Aihe: Internet ja väkivaltaisuudet Milanossa
Subject: The Internet and violence in Milan
Italian lehdistö vahvisti poliisiviranomaisten jo antamat tiedot, joiden mukaan Milanossa lauantaina 11. maaliskuuta sattuneisiin väkivaltaisuuksiin osallistuneet oli houkuteltu mukaan erään Internet-sivuston kautta.
With regard to the street violence which took place in Milan on Saturday, 11 March the Italian press has confirmed the previous statements by the police authorities to the effect that those responsible for the incidents had been recruited via an Internet site.
Tämä osoittaa jälleen kerran, että tietoverkkoa käytetään laittomiin tarkoituksiin aina kaupunkisodasta rikollis- ja/tai terroristijärjestöjen väliseen yhteydenpitoon sekä myös väkivallan lietsomiseen, kapinakokousten järjestämiseen, tavanomaisten ja epätavanomaisten aseiden laittomaan kauppaan ja alaikäisiin kohdistuvaan väkivaltaan.
This shows, once again, the use of the Internet for illegal purposes, from urban guerrilla warfare to contacts between criminal and/or terrorist organisations, and also for crimes such as incitement to violence, seditious meetings, trafficking of conventional and unconventional arms and violence against minors.
Olisiko neuvoston näin ollen tarkistettava kantaansa tiedonvälityksen vapaudesta Internetissä ja arvioitava, olisiko syytä antaa sääntöjä verkon rikollisen ja vilpillisen käytön ehkäisemiseksi, kuten kaikissa sivistyneissä maissa tehdään lehdistön osalta?
Given the above, does the Council not regard it as necessary to reconsider its position on the alleged freedom of information on the Internet, and to assess the advisability of establishing rules to prevent the criminal and fraudulent use of the Internet, as is the case in every civilised country with regard to printed paper?
Kysyjän mainitsemat tapahtumat kuuluvat Italian hallituksen toimivaltaan.
The incidents to which the Honourable Member refers fall within the sphere of competence of the Italian Government.