natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Espanjan lainsäädännön mukaan Alankomaissa rekisteröidyllä perävaunulla varustettuun ja Portugalissa rekisteröityyn M2-luokan ajoneuvoon, jonka kokonaispituus on perävaunun kanssa yli 12 metriä, on kiinnitettävä erityismerkki ajoneuvon takaosaan Espanjan teillä liikennöintiä varten, jotta ajoneuvon erityiseen pituuteen kiinnitetään huomiota.
If a Portuguese-registered category M2 vehicle is driven on Spanish roads with a trailer registered in the Netherlands, and the total length of its two parts is over 12 metres, it must, according to Spanish law, be fitted with a special sign on the back warning of its unusual size.
Onko tällainen sääntö seurausta kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanosta?
Does this requirement stem from the application of Community law, making it applicable in all the Member States?
Vai onko kyseessä kansallisessa lainsäädännössä säädetty tiukempi sääntö, jota siinä tapauksessa sovelletaan ainoastaan kyseisen maan alueella rekisteröityihin ajoneuvoihin ja perävaunuihin?
Or is it a more restrictive rule laid down under national law in the national territory concerned and therefore applicable only to vehicles and trailers registered in that country?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007602/2011
Question for written answer E-007602/2011
Aihe: Toimenpiteet sen varmistamiseksi, että Kreikan mielenterveyden ja tutkimuksen keskus Boiotian prefektuurissa jatkaa toimintaansa
Subject: Measures to ensure that the Greek Centre for Mental Health and Research in the prefecture of Viotia continues to function
Vuonna 2006 avattu Kreikan mielenterveyden ja tutkimuksen keskus (Greek Centre for Mental Health and Research, GCMHR) Levadiassa Boiotian prefektuurissa koostuu kolmesta rakennuksesta ja on omistautunut nuorten ja aikuisten sosiaaliselle kuntoutukselle.
The Greek Centre for Mental Health and Research (GCMHR) in Levadia in the prefecture of Viotia, which opened in 2006, consists of three buildings and is devoted to the social reintegration of young people and adults.
Asukkaat ovat 25–45-vuotiaita miehiä ja naisia, jotka kärsivät useista psykiatrisista ja somaattisista sairauksista, kuten autismista, Downin syndroomasta, synnynnäisistä halvaussairauksista ja niin edelleen.
Its residents are men and women between 25 and 45 years old, who suffer from various psychiatric and somatic illnesses, such as autism, Down's Syndrome, congenital paralysing diseases, etc.
Keskus työllistää yhteensä 40 henkilöä, joista 18 on sairaanhoitajia, jotka ovat työskennelleet viiden vuoden määräaikaisella sopimuksella.
A total of 40 persons are employed there, of whom 18 are nurses who have been working under contract for five years.
Lisäksi tilapäistyöntekijöitä uhkaavat irtisanomiset, sillä heille ei ole varaa maksaa palkkoja.
Moreover, the contract workers are facing redundancy, since no one can afford to pay their wages.
Kun otetaan huomioon julkisten investointien rajoitukset, jotka johtuvat siitä, että Kreikan hallitus panee täytäntöön muistiota ja keskipitkän aikavälin ohjelmaa, ja kun otetaan lisäksi huomioon mielenterveyspalveluiden reformin tarve Kreikassa, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1.
Given the curbs in public investments due to the implementation of the Memorandum and the medium-term programme by the Greek Government and given also the need for mental healthcare reform in Greece, will the Commission say: 1.
Katsooko se, että Kreikan mielenterveyden ja tutkimuksen keskuksen viimeaikainen kehitys on osa Kreikan mielenterveyspalveluiden uudistusta? 2.
Does it consider that current developments at the GCMHR are contributing to the reform of mental healthcare in Greece? 2.
Voiko se kertoa, katetaanko keskuksen kuluja Euroopan sosiaalirahastosta? 3.
Can it say whether this Centre is covered by the European Social Fund? 3.
Kun otetaan huomioon Kreikan taloudellinen tilanne, onko mahdollista rahoittaa keskusta EU:n varoista?
Given the economic situation in Greece, is there any scope for funding the GCMHR from EU funds?
Jos on, niin mistä varoista?
If so, from which funds?
Ovatko asianmukaiset Kreikan viranomaiset pyytäneet tätä? 4.
Have the competent Greek authorities made a request to this end? 4.
Mihin toimiin se ryhtyy yhteistyössä Kreikan viranomaisten kanssa sen varmistamiseksi, että keskus voi jatkaa toimintaansa kitkattomasti ja että määräaikaiset sairaanhoitajat eivät menetä työtänsä?
What steps will it take, in cooperation with the Greek authorities, to ensure that the Centre continues running smoothly and that the contract nurses do not to lose their jobs?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007603/2011
Question for written answer E-007603/2011
Aihe: Öljyn- ja kaasunporaukseen EU:n merialueilla liittyvät riskit
Subject: Risks involved in drilling for oil and gas in EU seas
Yhdistyneen kuningaskunnan työterveys- ja työturvallisuusviranomaisen julkaisemien virallisten lukujen mukaan öljyn- ja kaasunporausta harjoittavat yhtiöt aiheuttavat vuosittain toistuvia vakavia öljy- ja kaasuvuotoja Pohjanmerellä.
According to official UK figures published by the Health and Safety Executive (HSE), every year companies engaged in drilling for oil and gas cause frequent serious oil and gas spills in the North Sea.
Julkaistut tiedot osoittavat, että joka viikko sattuu keskimäärin yksi vuoto.
The published data show that on average there is one spill a week.
Erityisesti vuosina 2009 ja 2010 sattui yhteensä yli 100 suurta tai merkittävää vuotoa, joissa noin 25 tonnia hiilivetyjä pääsi meriympäristöön.
In 2009 and 2010 in particular there occurred a total of over 100 major or significant spills, in which some 25 tonnes of hydrocarbons entered the marine environment.
Sen lisäksi, että nämä luvut tarkoittavat ympäristön valtavaa pilaantumista, vuodot lisäävät öljynporauslauttojen työntekijöille hengenvaarallisten räjähdysten riskiä.
Leaving aside the enormous environmental pollution these figures represent, these leaks increase the risk of fatal explosions for workers on the rigs.
Koska työterveys- ja työturvallisuusviranomaisen luvut perustuvat öljy-yhtiöiden itse toimittamiin tietoihin ja kun otetaan huomioon myös hiljattain sattunut Meksikonlahden valtava ympäristökatastrofi, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1.
Given that the HSE figures are based on information provided by the petroleum companies themselves and given also the recent huge environmental disaster in the Gulf of Mexico, will the Commission say: 1.
Mistä lähteistä ja millä tavoin se saa tietoja öljy- ja kaasuyhtiöiden toiminnasta EU:n merialueilla aiheutuneiden onnettomuuksien määrästä ja vakavuudesta? 2.
From which sources and in which way is it informed about the number and gravity of accidents resulting from the activities of oil and gas companies in EU seas? 2.
Millaisia tietoja sillä on vuotoja aiheuttaneista onnettomuuksista tai vakavista teollisuusonnettomuuksista vuosilta 2009 ja 2010?
What data does it have concerning accidents that caused leaks or serious industrial accidents in 2009 and 2010, respectively?
Onko se määrännyt sakkoja?
Has it imposed any fines?
Jos on, mille yhtiöille ja millaisia summia? 3.
If so, on which companies and how large were the fines? 3.
Mihin toimiin se aikoo ryhtyä vähentääkseen sellaisten onnettomuuksien mahdollisuutta, jotka aiheuttavat vaaraa sekä ympäristölle että öljyn- ja kaasunporauslauttojen työntekijöiden terveydelle?
What steps will it take to reduce the chances of accidents that endanger both the environment and health of workers on oil and gas rigs?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007604/2011
Question for written answer E-007604/2011
Aihe: Uivien telakoiden rakentaminen Rafinan kalastussatamaan
Subject: Construction of floating docks in the fishing port of Rafina
Uivien telakoiden rakentaminen Rafinaan kalastusaluksille tarkoitetulle suojatulle alueelle, joka rakennettiin paikallisten kalastajien ammatillisiin tarpeisiin, on herättänyt laajaa vastustusta paikallisissa asukkaissa, yhdistyksissä ja laitoksissa Rafinan alueella Attikan prefektuurissa.
Construction work on floating docks inside the sheltered area for fishing boats in Rafina, which was built to serve the professional needs of local fishermen, has met with a storm of protest from local inhabitants, associations and institutions in the region of Rafina in the Prefecture of Attica.
Ensinnäkin väitetään, että todellinen syy uivien telakoiden rakentamiseen suojatun alueen sisälle on sen vähittäinen muuttaminen venesatamaksi, ja toiseksi, että rakenteilla olevan hankkeen ympäristövaikutusten arviointi on puutteellinen.
They allege, firstly, that the real reason for the construction of the floating docks inside the sheltered area is to gradually transform it into a marina and, secondly, that the Environmental Impact Assessment (EIA) for the project under construction is incomplete.
Erityisesti väitetään, että kyseisessä ympäristövaikutusten arvioinnissa ei ole riittävästi tutkittu meteorologisia ja oseanografisia tietoja, siinä ei ole vedenalaisten museoesineiden tarkastusviraston lausuntoa eikä siinä mainita biologista käsittelyä, mikä on Rafinan satamaviranomaisten sääntöjen vastaista.
Specifically, they allege that that the EIA in question has not adequately studied meteorological and oceanographic data, fails to include an opinion from the Inspectorate of Underwater Antiquities and says nothing about biological treatment, contrary to the rules of Rafina Port Authority.
Kun otetaan huomioon, että EU oli mukana rahoittamassa suojattua aluetta, että Rafinan satama (Attikan toiseksi suurin matkustajasatama) on sekä matkustaja- että kalastussatama, että se toimii ilman ympäristöolojen hyväksyntää tai minkäänlaista yleissuunnitelmaa ja että ei ole olemassa asianmukaista ympäristövaikutusten arviointia eikä tutkimusta, jolla rajattaisiin Rafinan Megalo Reman alue, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1.
Given that the sheltered area was co-funded by the EU, that the port of Rafina (the second largest passenger port in Attica) is both a passenger and a fishing port, that it operates without authorisation of environmental conditions and without any overall plan and given the lack of an appropriate EIA and a study delimiting the area of Megalo Rema in Rafina, will the Commission say: 1.
Katsooko se, että kyseisen hankkeen ympäristövaikutusten arviointi on EU:n lainsäädännön säädösten mukainen? 2.
Does it believe that the EIA for the project in question is in line with the provisions of European legislation? 2.
Katsooko se, että asianomaisten elinten ehdotus kattavan ympäristövaikutusten arvioinnin laatimisesta Rafinan satamalle, sekä siihen liittyvän erillisen ympäristövaikutusten arvioinnin laatiminen telakoiden rakentamiselle, on asianmukainen menettely? 3.
Does it consider that the proposal by the bodies concerned to draw up a comprehensive EIA for the Port of Rafina, which will include the individual EIA for the construction of the docks, is an appropriate procedure? 3.
Mitä mieltä se on siitä, että Rafinan satamalle ja Rafinan Megalo Remalle ei ole tehty ympäristövaikutusten arviointia?
How does it view the failure to provide an EIA both for the Port of Rafina and Megalo Rema in Rafina?
Aikooko se puuttua asiaan? 4.
Will it intervene? 4.
Mihin toimiin se aikoo ryhtyä sen estämiseksi, että kalastusaluksille tarkoitetusta suojatusta alueesta tehdään venesatama?
What steps will it take to prevent the sheltered area for fishing boats being turned into a marina?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007606/2011
Question for written answer E-007606/2011
Aihe: Vahinkoa kärsineitä koskeva yhteisön lainsäädäntö
Subject: EU legislation on victims
Komissio esitti 18. toukokuuta 2011 kokoelman lainsäädäntöehdotuksia, joiden tarkoituksena on suojata rikoksen ja liikenneonnettomuuksien uhrien oikeudet.
On 18 May 2011, the Commission presented a package of legislative proposals on protecting the rights of victims of crime and traffic accidents.
Ehdotuksessa ei kuitenkaan mainita kyseisille yhteisöille suunnattuja erityistoimenpiteitä.
However, no mention is made in the proposals of special provisions for these groups.
Koska yhteisön toimielimet ovat tunnetusti osoittaneet erityistä kiinnostusta mainittuihin ongelmiin ja ottaen huomioon odotukset, joita niin sanottu ”uhripaketti” on herättänyt järjestöissä, jotka auttavat erityistä tunnustamista ja suojelua tarvitsevien uhrien ryhmiä, haluaisimme tietää seuraavaa: 1.
Knowing that the EU institutions have demonstrated a particular sensitivity to these issues and in view of the expectancy that the ‘victims’ package’ has awoken among organisations working with these groups of victims in need of special recognition and protection, can the Commission say: 1.
Aikooko komissio esittää paketin Euroopan parlamentissa? 2.
Does the Commissioner intend to come before Parliament to present this specific package? 2.
Onko odotettavissa, että ajatus terrorismin uhrien oikeuksia koskevan eurooppalaisen peruskirjan kehittämisestä on selkeästi nähtävissä tässä paketissa, vai aikooko komissio kehittää jonkinlaista täydentävää lainsäädäntöä, jossa keskitytään erityisesti näihin erityissuojelua tarvitsevien ja varsinkin terrorismin uhrien muodostamiin ryhmiin?
Is the idea of producing a European Charter of Rights for victims of terrorism likely to take shape in this package, or is the Commission thinking instead of developing some form of complementary legislation that focuses specifically on these groups of victims in need of special protection, and on victims of terrorism in particular?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007607/2011
Question for written answer E-007607/2011
Aihe: Mihail Golovatovin tapaus
Subject: Case involving Mr Golovatov
Venäjän kansalainen Mihail Golovatov, jota epäillään sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan 13. tammikuuta vireille pannussa asiassa, pidätettiin Wienin (Itävalta) lentokentällä 14. heinäkuuta 2011 Liettuan asettaman eurooppalaisen pidätysmääräyksen täytäntöön panemiseksi, mutta hänet vapautettiin alle vuorokauden kuluttua ilman luovuttamismenettelyn käynnistämistä.
Mr Golovatov, a Russian citizen suspected of war crimes and crimes against humanity in the events of 13 January 1991, was arrested at Vienna Airport (Austria) on 14 July 2011 under a European arrest warrant (EAW) issued by Lithuania, but was released less than 24 hours later without the extradition procedure being acted upon.
Liettua nosti 19. heinäkuuta 2011 Eurojustissa syytteen Itävaltaa vastaan asiassa.
On 19 July 2011, Lithuania commenced proceedings before Eurojust against Austria over the case.
Seuraavassa esitetään Liettuan esittämiä kysymyksiä:
The following are just some of the issues raised by Lithuania:
Minkä vuoksi Itävalta ilmoitti Liettualle Golovatovin pidätyksestä vastan 12 tunnin kuluttua?
Why did Austria wait 12 hours before notifying Lithuania of Mr Golovatov’s detention?
Millä perusteella Itävalta asetti epätavallisen lyhyen määräajan lisätietojen toimittamiselle?
What were the grounds for the unusually short time limit set by Austria for providing further information?
Jos Itävallan viranomaisilta puuttui tietoja, miksi he eivät ottaneet yhteyttä Liettuaan saadakseen selvyyttä asiaan vaan päättivät vapauttaa syytetyn (väliaikaista pidätystä olisi ollut mahdollista pidentää vähintään 24 tunnista jopa 48 tuntiin)?
It the Austrian authorities did not have sufficient information, why did they not contact Lithuania to request further details instead of deciding to release the suspect (the period of detention without charges could have been extended by at least 24 hours to 48 hours)?
Edellä esitettyjen kysymysten selvittämiseksi on perustettu oikeuslaitosten kahdenvälinen työryhmä, mikä on kiitettävä parannustoimi.
The judicial authorities have formed a bilateral working party to shed light on the issues raised and this is a welcome step forward.
Myös Euroopan komission on kuitenkin tutkittava asia ja esiteltävä päätelmänsä.
However, the Commission also needs to investigate this case and present its conclusions.
Kysymys kuuluukin: Onko EU:n lainsäädännössä vahvistettuja sitoumuksia noudatettu asianmukaisesti, ja eikö asiassa ole loukattu oikeudellisten päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta sekä luottamusperiaatetta, joihin EU:n yhteistyö lakien soveltamisessa perustuu?
The question must be asked: were obligations established under EU legislation duly honoured and were the principles of mutual recognition of judicial decisions and of trust, which underpin EU cooperation on law enforcement, infringed?
Onko Itävalta vedonnut perusteltuun poikkeukseen, jonka mukaan eurooppalaista pidätysmääräystä voidaan pitää pyyntönä luovuttaa henkilö vain tapauksissa, jotka koskevat vuoden 2002 jälkeen tehtyjä rikoksia?
Is Austria correctly applying the exception according to which the EAW only acts as an extradition request in the case of crimes committed since 2002?
Jos on, onko Itävalta tällöin noudattanut EU:n jäsenvaltioiden välillä tehtyä rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskevaa eurooppalaista yleissopimusta (sekä rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskevaa Euroopan neuvoston yleissopimusta)?
If so, has Austria complied with the Convention on extradition between EU Member States (and the Council of Europe’s European Convention on Extradition)?
Aikooko komissio käynnistää oman tutkimuksen saadakseen selville, onko Euroopan unionin lainsäädäntöä noudatettu?
Is the Commission planning to open its own enquiry to establish whether European Union legislation was complied with?
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jos syytetty on oleskellut useaan otteeseen EU:n alueella eurooppalaisen pidätysmääräyksen antamisen jälkeen ilman, että häntä on kertaakaan pidätetty?
What action is the Commission planning to take if the suspect stayed on EU territory several times after the European arrest warrant was issued, but was never arrested?
Mihin erityisiin toimiin komissio katsoo aiheelliseksi ryhtyä vastaavien tapausten estämiseksi tulevaisuudessa ja varmistaakseen entistä tehokkaamman yhteistyön koko EU:n alueella tapauksissa, jotka koskevat syytteitä sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan?
In the Commission’s opinion, what specific measures need to be taken to prevent similar situations occurring in the future and to make cooperation on the prosecution of war crimes and crimes against humanity more effective throughout the EU?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007608/2011
Question for written answer E-007608/2011
Rajat ylittävä liikenne herättää useita kysymyksiä, jotka ovat mielestäni ristiriidassa yhteisön lainsäädännön kanssa.
With regard to cross-border transport, a number of issues arise which, I believe, contravene Community law.
Alankomaissa asuva perhe on oikeutettu maksuttomiin koulukuljetuksiin, jotka paikallisviranomainen tarjoaa monivammaiselle lapselle.
A family living in the Netherlands is entitled to free transport to school provided by the local authority for a child with multiple disabilities.
Tähän liittyy ehto, että koulun on sijaittava Alankomaissa (keskiasteen koulutusta koskevan lain 1 ja 4 artikla).
This is subject to the condition that the school must be situated in the Netherlands (Articles 1 and 4 of the Law on Secondary Education).
Alankomaissa sijaitsevan Maastrichtin kaupunginvaltuusto kieltäytyy maksamasta kyseistä avustusta, jos lapsi käy vastaavaa koulua Belgiassa, joka on paljon lähempänä Maastrichtia Myös kuljetus maksaa vähemmän. .
Maastricht City Council in the Netherlands refuses to pay such an allowance if the child attends a comparable school in Belgium, which is situated much closer to Maastricht The transport is also cheaper. .
Onko Alankomaiden laki ristiriidassa SEUT:n 21 artiklan kanssa, koska kyseinen lainsäädäntö estää alankomaalaista perhettä käyttämästä oikeuttaan oleskella vapaasti toisen jäsenvaltion alueella koulutuksen hankkimiseksi kyseisessä valtiossa Ks. asia C-208/07 (Chamier-Glisczinski, kohdat 79–82), asia C-11/06 ja asia C-12/06 (Morgan ja Bucher, kohta 26); asia C-221/07 (Zablocka Weyhermüller, kohta 34). ?
Is the Dutch law incompatible with Article 21 of the TFEU, because the legislation in question discourages the Dutch family from making use of the right to reside freely in the territory of another Member State in order to further their education there See Case C‑208/07 ( Chamier-Glisczinski , points 79-82), Case C‑11/06 and Case C‑12/06 ( Morgan and Bucher , point 26); Case C‑221/07 ( Zablocka Weyhermüller , point 34). ?
Kaikilla vähintään 65-vuotiailla Flanderin asukkailla on oikeus saada Omnipas 65+ -kortti, jolla he voivat käyttää maksuttomia julkisia linja-autopalveluja.
All residents of Flanders who are 65 years of age or older are entitled to an Omnipas 65+ to enable them to benefit from free public bus services.
Flanderissa toimiva joukkoliikenneyritys De Lijn ei myönnä eläkeläisille (yli 65-vuotiaille), jotka ovat muiden jäsenvaltioiden (muun muassa Alankomaiden) kansalaisia, oikeutta maksuttomiin linja-autopalveluihin.
The Flemish public transport company De Lijn denies senior citizens (65+) who are residents of other Member States (including the Netherlands) the right to free bus services.
Rikkooko tämä SEUT:n 18 ja 21 artiklaa?
Does this refusal constitute an infringement of Articles 18 and 21 of the TFEU?
Alankomaiden asukkaat voivat hakea henkilökohtaista joukkoliikenteen älykorttia.
Residents of the Netherlands can apply for a personal smart card for public transport.
Henkilökohtainen älykortti oikeuttaa käyttäjän tiettyihin alennuksiin ja mahdollistaa muun muassa automaattisten tilisiirtojen suorittamisen.
This personal smart card entitles the user to certain reductions and makes it possible to carry out automatic bank transfers, etc.
Saksan ja Belgian asukkaat, jotka työskentelevät Alankomaissa rajat ylittävinä työntekijöinä, eivät saa tällaista henkilökohtaista älykorttia.
Residents of Germany and Belgium who are employed in the Netherlands as cross-border workers are not eligible for this personal smart card.
Onko tämä asetus ristiriidassa SEUT:n 18 ja 21 artiklan kanssa ja asetuksen (EY) N:o 492/2011 Ks. asia C-32/75 (A. Christini). kanssa?
Does this regulation contravene Articles 18 and 21 of the TFEU and Article 7 of Regulation (EU) No 492/2011 See Case C‑32/75 ( A. Christini ). ?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007611/2011
Question for written answer E-007611/2011
(2. elokuuta 2011)
(2 August 2011)
Aihe: Poliittinen väkivalta Guatemalassa
Subject: Political violence in Guatemala
Viime kesäkuussa ihmisoikeusjärjestö Amnesty International ilmoitti kunnanjohtajaehdokkaiden murhista eri Guatemalan kunnissa kuten San José Pinulassa tai Atescatempassa.
In June 2011, Amnesty International condemned the killings of a number of candidates standing for mayor in various Guatemalan municipalities, including San José Pinula and Atescatempa.
Vaaliaikana ei ole lainkaan demokraattisia tai turvallisuutta koskevia vähimmäistakeita, jotta vaalit olisivat vapaat ja jotta ne voitaisiin käydä ilman pelkoa.
The electoral period is going ahead without the minimum democratic and security guarantees needed to ensure free and peaceful elections.
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä auttaakseen estämään poliittista väkivaltaa Guatemalassa 11. syyskuuta 2011 järjestettävien presidentin-, parlamentti- ja kunnallisvaalien yhteydessä toteutettujen vaalikampanjoiden aikana?
What does the Commission intend to do to help stamp out political violence in the electoral campaign for the presidential, legislative and municipal elections to be held in Guatemala on 11 September 2011?
Katsooko komissio, että Guatemalan nykyinen Álvaro Colomin johtama hallitus torjuu poliittista väkivaltaa vakavan tilanteen vaatimalla tavalla?
Does it think that the actions of the current Guatemalan Government, led by Álvaro Colom, to combat political violence measure up to the seriousness of the situation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-007612/2011
Question for written answer E-007612/2011
(10. elokuuta 2011)
(10 August 2011)
Aihe: VP/HR – Lesbot, homot, biseksuaalit ja transsukupuoliset henkilöt uhattuina Hondurasissa
Subject: VP/HR — Threats to the lesbian, gay, bisexual and transgender community in Honduras