natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Neuvosto ei osaa sanoa, mitä uudistettu YKP sisältää, koska komissio ei ole vielä toimittanut virallista ehdotusta Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
The Council is not yet in a position to say what will be the content of a reformed CFP until the Commission submits a formal proposal to the European Parliament and the Council.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4605/2010
Question for written answer E-4605/2010
Aihe: Generasetinjärven opetukset yhteiselle kalastuspolitiikalle
Subject: Lessons from the Sea of Gaililee for the CFP
Yhdistyneessä kuningaskunnassa YKP (joka esiteltiin Yhdistyneen kuningaskunnan ETYyn liittymistä koskeneiden neuvottelujen viime hetkillä) on luultavasti suurempi syy EU:n vastaisiin tunteisiin kuin mikään muu yksittäinen EU:n politiikanala, mukaan luettuna YMP, joka kaikkine vuosien mittaan tehtyine virheineen saa aikaan sekä etuja että kustannuksia.
In the UK the CFP (introduced at the last minute during Britain's EEC entry negotiations) is possibly responsible for more anti-European feeling than any other single EU policy including the CAP, which, for all its faults over the years, brings benefits as well as costs.
Aikooko komissio nyt tunnustaa, että ainoa ratkaisu, jolla voidaan luvata realistinen mahdollisuus Euroopan kalakantojen pitkän aikavälin tulevaisuuden varmistamiselle, on todella toteuttaa YKP:n kansallistaminen, vaikka se sisältäisi täysimääräisen ja anteliaan korvauksen niille, jotka ovat hankkineet hyvässä uskossa kalastusluvat, joiden avulla he voivat kalastaa Euroopan eri vesillä?
Will the Commission now acknowledge that the only solution that promises a realistic chance of ensuring the long-term future of sustainability of European fish stocks is to effect a de facto repatriation of the CFP, even if that involves full and generous compensation to those who have purchased fishing licences in good faith to allow them to fish in a variety of European waters?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4606/2010
Question for written answer E-4606/2010
Aihe: EU:n toimet Haitin kriisin yhteydessä
Subject: EU response to the crisis in Haiti
Haitin maanjäristyksen kuolonuhrien lopullisen määrän sanotaan olevan lähes 300 000.
It is reported that the final death toll from the earthquake in Haiti is approaching 300 000.
Onko neuvostolla luotettavia arvioita siitä, kuinka paljon ihmisiä kuoli maanjäristyspäivänä ja kuinka paljon sen jälkeen elintarvikkeiden, lääkkeiden tai suojan puutteen vuoksi?
Does the Council have any reliable estimates as to how many died on the day of the quake and how many died subsequently as a result of shortages of food, medicines or shelter?
Yhdysvaltojen armeija otti Port au Princen lentoaseman hallintaansa heti katastrofin jälkeen, mutta kansainvälinen yhteisö ei selvästikään pystynyt toimittamaan ripeästi apua monille hädänalaisille alueille, vaikka sääolot olivat hyvät, ilmatila oli täysin hallinnassa ja Dominikaanisen tasavallan ja Haitin välisen maarajan ylityspaikka oli toiminnassa.
Although the American military took control of the airport in Port au Prince soon after the disaster, the aftermath was characterised by an apparent inability of the international community to deliver aid quickly to many areas of need despite good weather conditions and complete control of the air as well as the functioning land border with the Dominican Republic.
Myös aivan ensimmäisinä päivinä toimittajat raportoivat, että lentoasemalle saapui hyvin vähän lentoja (toisinaan vain viisi tai kuusi päivässä) ja että yhdysvaltalaiset epäsivät laskeutumisluvan ilma-aluksilta, jotka olivat täynnä EU:sta ja muualta maailmasta saapuneita tavaratoimituksia.
Even within the first few days, journalists were reporting that very few flights were arriving at the airport (sometimes as few as five or six a day) and that airplanes full of supplies from the EU and other parts of the world were being denied landing rights by the Americans.
Voiko neuvosto vahvistaa tai kiistää näiden raporttien paikkansapitävyyden?
Can the Council confirm the veracity or otherwise of these reports?
Miten tällainen toiminta perusteltiin?
And what was the justification for this?
Yksi kiista liittyi siihen, ettei tavaratoimituksia pudotettu ilmasta.
One controversy centred on the policy of not dropping supplies by air.
Eräs vanhempi yhdysvaltalainen sotilaskomentaja totesi televisiossa, että tämä oli selvästikin väärä toimintatapa.
One senior American military commander suggested on television that that was obviously not the way to go.
Avun toimittamisessa käytettiin hankalaa, byrokraattista hajauttamismenetelmää, jossa kaikki tavaratoimitukset purettiin ensin lentoasemalla, kuljetettiin tämän jälkeen usein vaivalloisesti maanteitse keräyskeskuksiin ja toimitettiin vasta sieltä lopulliseen määränpäähän.
Instead, a cumbersome, bureaucratic dispersal procedure was used, with all aid first being unloaded at the airport and then, often with difficulty, being taken by road to collection centres prior to eventual delivery.
Avustustyöntekijät toimivat pääasiassa näissä keskuksissa, eikä heillä ollut juurikaan käsitystä siitä, missä apua tarvittiin eniten.
Aid workers appeared to be concentrated at these centres, with little idea of where exactly aid was most needed.
Myös helikoptereita käytettiin niukasti.
There was also a limited use of helicopters.
Mitä Euroopan unioni on oppinut tästä katastrofista?
What lessons has the European Union learned from the disaster?
Mikä oli ensimmäisinä päivinä tapahtumapaikalla olleen korkeimman EU:n virkamiehen arvo ja tapasiko hän Haitin hallituksen jäseniä, jotta olisi voinut pyrkiä nopeuttamaan avun toimittamista Haitiin?
What was the rank of the most senior EU official in situ during the first few days, and did that official have meetings with any members of the Haitian Government to attempt to speed up the flow of aid into the country?
Vastaako EU:n toimien koordinoinnista tällaisissa katastrofitilanteissa Lissabonin sopimuksen mukaan vastedes Euroopan ulkosuhdehallinto, jota edustaa ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, vai komissio?
Finally, will it be the European External Action Service, through the person of the EU High Representative for Foreign Affairs, or the Commission which has future responsibility under the Lisbon Treaty for coordinating the Union's response to disasters of this kind?
EU hyväksyi katastrofia seuraavana päivänä nopeutettua menettelyä käyttäen päätöksen ensivaiheen hätäapupaketista, jonka suuruus oli 3 miljoonaa euroa ja joka kohdennettiin välittömiin avustustoimiin.
The EU took immediate steps to help the victims of the earthquake in Haiti by adopting the following day a fast-track ‘primary emergency’ decision of EUR 3 million for immediate relief activities.
13. tammikuuta 2010 Haitiin matkusti hätäapuasiantuntijoita tukemaan EU:n katastrofivalmiuksia paikan päällä.
On 13 January 2010, relief experts travelled to Haiti to strengthen the EU's response capabilities on the ground.
Lisäksi aktivoitiin Euroopan unionin pelastuspalvelumekanismi, ja sen seuranta- ja tiedotuskeskus (MIC) koordinoi toimia.
In addition, the European Union's Civil Protection Mechanism was activated, with its Monitoring and Information Centre (MIC) coordinating activities.
Avustusvarat ohjattiin komission humanitaarisen avun pääosaston (ECHO) kautta.
Relief funds were channelled through the Commission’s Humanitarian Aid department (ECHO).
Kaikki nämä varat ohjattiin täytäntöönpanokumppaneiden kautta (YK:n virastot, Punainen Risti ja valtioista riippumattomat järjestöt).
All of these funds were channelled through implementing partners (UN agencies, the Red Cross and non-governmental organisations).
EU:n jäsenvaltiot olivat jo myöntäneet yhteensä 92 miljoonaa euroa humanitaariseen apuun.
EU Member States had already announced a total of EUR 92 million in humanitarian funding.
Komissio myönsi lisäksi 1,5 miljoonaa euroa EU:n pelastuspalvelumekanismin kautta avustaakseen pelastusyksiköiden ja -välineistön kuljettamista Haitiin.
In addition, the Commission provided more than EUR 1.5 million through the EU civil protection mechanism to help fund the transport of emergency teams and equipment to Haiti.
Lisäksi yli 300 miljoonaa euroa osoitettiin välitöntä jälleenrakennusta ja keskipitkän aikavälin elpymisvaihetta varten.
More than EUR 300 million was also earmarked for immediate reconstruction purposes and the medium-term recovery phase.
EU:n tilannekeskus (SITCEN) lähetti Port-au-Princeen ryhmän 17.1. ja 17.3.2010 väliseksi ajaksi.
From 17 January to l 7 March 2010, the EU Situation Centre (SITCEN) deployed a team in Port-au-Prince.
Ryhmän tehtävänä oli varmistaa, että Brysseliin saatiin asianmukaista tietoa, jotta tilanteesta voitiin muodostaa kokonaiskuva.
This team was responsible for ensuring that the appropriate information reached Brussels, thereby contributing to an overall assessment of the situation.
Ryhmän tehtävänä oli keskittyä poliittiseen ja turvallisuustilanteeseen, ja se toimi tiiviissä yhteistyössä MICin ja ECHOn lähettämien ryhmien kanssa humanitaarisen tilanteen ja sen mahdollisten poliittisten vaikutusten arvioimiseksi.
The team was tasked with focusing on the political and security situation, while liaising closely with teams deployed by MIC and ECHO regarding information on the humanitarian situation and its political repercussions.
Se teki myös läheistä yhteistyötä Espanjan viranomaisten ja EU:n paikallisen edustuston kanssa.
It also worked in close collaboration with the Spanish authorities on the spot and the local EU Delegation.
Jacmelin lentokentän raportoitiin olevan täysin toimintakykyinen.
Jacmel airport is now fully operational.
Santo Domingon kenttä saavutti myös asteittain toimintavalmiutensa.
The airport of Santo Domingo is gradually reaching its capacity (…)’
Näiden vierailujen tavoitteista ja ohjelmasta on saatavilla lisätietoa EU:n verkkosivustolla www.europa.eu .
More details on the objectives and programmes of these visits are to be found on the EU's website www.europa.eu .
25. tammikuuta 2010 ulkoasiainneuvosto hyväksyi korkean edustajan ehdotuksen pienimuotoisen EU:n koordinointiyksikön perustamisesta Haitiin (EUCO Haiti) SITCENin kanssa.
On 25 January 2010 the Foreign Affairs Council endorsed the High Representative's proposal to set up a small EU Coordination Haiti cell (EUCO Haiti) within SITCEN to facilitate the coordinated deployment of police and military assets from Member States in support of UN MINUSTAH and the overall humanitarian relief effort.
Yksikön tehtävänä oli helpottaa jäsenvaltioiden lähettämien poliisi- ja sotilasvoimavarojen koordinointia YK:n MINUSTAH -operaation ja yleisten humanitaarisen avun toimien tukemiseksi.
To this end it was decided to embed the SITCEN team in Haiti in the Joint Operational and Tasking Centre (JOTC) established by the UN and the international community present in Haiti.
Tätä varten SITCENin Haitissa oleva yksikkö päätettiin integroida YK:n ja Haitissa edustettuna olevan kansainvälisen yhteisön perustamaan yhteiseen operatiiviseen keskukseen (Joint Operational and Tasking Centre, JOTC).
The task of the JOTC was to ensure that police and military forces were deployed as efficiently as possible, e.g. to provide security to relief efforts when requested by humanitarian organisations, to clear debris, to maintain critical roads, to assist in constructing shelters, etc.
JOTC:n tehtävänä oli varmistaa, että poliisi- ja sotilasvoimavarat otetaan käyttöön mahdollisimman tehokkaasti, muun muassa turvaamaan avustustoimia humanitaaristen järjestöjen pyynnöstä, raivaamaan raunioita, huoltamaan tärkeitä teitä, avustamaan suojien rakentamisessa jne. Kaikki nämä toimet auttoivat parantamaan huomattavasti yleistä tietoutta tilanteesta ja tehostamaan jäsenvaltioiden lähettämien poliisi- ja sotilasvoimavarojen käyttöä.
All this contributed significantly to improving the overall situational awareness and the effective use of police and military assets deployed by Member States.
SITCENin kokemukset Haitin maanjäristyksestä on koottu ”Haiti – Lessons Learned” -kirjeeseen, jonka korkea edustaja ja komission jäsen Georgieva osoittivat 10. kesäkuuta ulkoasiainneuvoston jäsenille.
The experiences of the SITCEN as a result of the Haiti earthquake were incorporated in the ‘Haiti — Lessons Learned’ letter of 10 June from the High Representative and Commissioner Georgieva to Members of the Foreign Affairs Council.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4607/2010
Question for written answer E-4607/2010
Onko komissiolla luotettavia arvioita siitä, kuinka paljon ihmisiä kuoli maanjäristyspäivänä ja kuinka paljon sen jälkeen elintarvikkeiden, lääkkeiden tai suojan puutteen vuoksi?
Does the Commission have any reliable estimates as to how many died on the day of the quake and how many died subsequently as a result of shortages of food, medicines or shelter?
Voiko komissio vahvistaa tai kiistää näiden raporttien paikkansapitävyyden?
Can the Commission confirm the veracity or otherwise of these reports?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4608/2010
Question for written answer E-4608/2010
Aihe: Syrjäisimpiä alueita koskeva matkailustrategia
Subject: Strategy for tourism in the most remote regions
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 195 artiklassa säädetään tavoitteesta edistää alalla toimivien yritysten kilpailukykyä ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä jäsenvaltioissa toteutettavia toimia täydentävien erityisten toimenpiteiden tarpeesta näiden tavoitteiden saavuttamiseksi —
Article 195 of the Treaty on the Functioning of the European Union sets out the objectives of promoting both the competitiveness of enterprises in the sector and cooperation between Member States, as well as referring to the need for specific measures to complement Member States' actions in their pursuit.
sopimuksen 349 artiklan mukaan Euroopan unionin syrjäisimmät alueet ovat alueita, joita koskevien erityispiirteiden ja rajoitusten perusteella voidaan hyväksyä toimenpiteitä, joiden tavoitteena on alueellisen kehityksen edistäminen erityisesti unionin sisäpolitiikkaan kuuluvien toimintojen osalta —
The EU's most remote regions are regions whose particular characteristics and special circumstances justify the adoption of specific measures under Article 349 of the Treaty to promote regional development, especially with reference to actions under the Union's internal policies.
Euroopan unionin sisäpolitiikassa todetaan matkailun osalta, että se on monialaista toimintaa, joka vahvistaa muita toimialoja, jotka kuuluvat yhteisön muihin politiikkoihin, kuten esimerkiksi liikenne, ympäristö, kuluttajansuoja, energia ja taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus, mikä osoittaa, että matkailuun liittyy valtavia mahdollisuuksia talouskasvun edistämiseksi ja työpaikkojen luomiseksi.
The EU's internal tourism policy concerns a transversal sector of activity which also dynamises other sectors falling under other EU policies, including transport, the environment, consumer policy, energy and economic, social and territorial cohesion, and which is of enormous potential for economic growth and job creation.
Mikä on Euroopan unionin strategia tämän toimialan edistämiseksi erityisesti syrjäisimmillä alueilla, kuten esimerkiksi Madeiralla, jossa matkailu on ensisijainen keino EU:n taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevan tavoitteen saavuttamiseksi? 2.
what the Union's strategy is for the promotion of this sector of activity, especially in the most remote regions such as Madeira, where tourism has a particularly important role to play in achieving the objective of economic, social and territorial cohesion in Europe; 2.
Mitä sellaisia matkailupolitiikkaan liittyviä aloitteita ja toimenpiteitä Euroopan komissio aikoo käynnistää syrjäisimmillä alueilla, joissa otetaan huomioon hyvä hallinto eri tasoilla ja toissijaisuusperiaatteen noudattaminen?
what initiatives and actions it intends to undertake in the field of tourism policy in the most remote regions, taking account of the criterion of governance at the different levels and the need to respect the principle of subsidiarity?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4612/2010
Question for written answer E-4612/2010
(1. heinäkuuta 2010)
(22 June 2010)
Onko komissiolla vertailutietoja siitä, kuinka monta prosenttia kouluista osallistuu tähän ohjelmaan kussakin jäsenvaltiossa?
Does it have any comparative data on the percentage of schools involved in each Member State?
Millainen tilanne Kreikassa vallitsee tämän asian osalta?
What are the figures for Greece?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4613/2010
Question for written answer E-4613/2010
Aihe: Kreikan osallistuminen Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin toimintaan ja instituutin toiminnan arviointi
Subject: Greek involvement in the European Institute of Innovation and Technology and assessment of the Institute
Instituutin tehtävänä on siirtää tutkimusohjelmien tulokset kaupallisiksi sovelluksiksi luomalla ”tieto- ja innovaatioyhteisöjä”.
Its work will be to convert the results of research programmes into commercial applications, by creating ‘Knowledge and Innovation communities’.
Kyseessä on tässä tapauksessa uusi kumppanuusmalli, johon osallistuvat yliopistot, tutkimuskeskukset, yritykset, säätiöt ja muut vastaavat tahot.
This is a new model of partnership involving universities, research centres, companies, institutes and other bodies.
Onko komissiolla tietoja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin toimintaan tällä hetkellä Kreikassa aktiivisesti osallistuvien opetuslaitosten, tutkimuskeskusten jne. määrästä? 2.
Does it have any data about how many and which Greek educational establishments, research centres, etc. are so far actively involved in the European Institute of Innovation and Technology? 2.
Onko instituutin toiminnasta seurannut tähän mennessä konkreettisia tuloksia tutkimuksen siirtämisessä käytännöllisiksi ja innovatiivisiksi sovelluksiksi?
Has the Institute so far achieved specific results in converting research into practical and innovative applications?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4614/2010
Question for written answer E-4614/2010
Aihe: Kreikan tv-mainontaa koskeva vero
Subject: Greek tax on television advertising
Kreikan hallitus päätti äskettäin määrätä 20 prosentin veron tv-mainoksille.
A recent decision by the Greek Government imposed a 20 % tax on television advertisements.
Myönteistä päätöksessä on se, että se auttaa lisäämään julkisia varoja, mutta toisaalta päätökseen suhtaudutaan myös kielteisesti, sillä tietyt ryhmät ja erityisesti yksityiset tv-asemat ovat huolissaan siitä, että näillä toimenpiteillä on kielteisiä vaikutuksia erityisesti nykyisessä taloustilanteessa.
This decision has a positive side, in that it will help to increase public funds, but on the other hand its negative aspect is that certain groups, particularly of private television stations, are concerned that these measures will be counterproductive, particularly under the present economic conditions.
Onko komissiolla käytettävissään vertailtavia lukuja tv-mainonnan verotuksen tasosta jäsenvaltioissa?
Does the Commission have comparative figures on the level of taxation on television advertising in the Member States?
Onko tämä yksittäinen vero sopusoinnussa yhteisön lainsäädännön kanssa?
Is this particular tax compatible with Community law?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4616/2010
Question for written answer E-4616/2010
Aihe: Turkin kalastustoiminta EU:n (Kreikan) aluevesillä
Subject: Turkish fishing activities in European (Greek) territorial waters
Viime aikoina on ollut yhä enemmän merkkejä kreikkalaisten ja turkkilaisten kalastajien välisestä ”kalastussodasta” Egeanmeren pohjoisosassa.
Recently there have been increasing signs of the so-called ‘fishing war’, between Greek and Turkish fishermen in the northern Aegean.
Tällä kysymyksellä on yleinen geostrateginen ulottuvuus, koska Turkki kannustaa järjestelmällisesti turkkilaisten kalastajien laitonta toimintaa ja koska sen tavoitteena on myös kyseenalaistaa Kreikan täysivaltaiset oikeudet Egeanmeren pohjoisosassa, joka muodostaa EU:n itärajan.
This issue has general geostrategic dimensions, as the Turkish side systematically encourages illegal activities by Turkish fishermen with the further aim of calling into question Greece’s sovereign rights in the northern Aegean, which is Europe’s eastern border.
Miten komissio suhtautuu tällaiseen toimintaan, kun otetaan huomioon meneillään olevat liittymisneuvottelut kyseisen valtion kanssa?
What is the Commission’s view of this behaviour, given the ongoing accession negotiations with this country?
Onko tämä kysymys otettu esille Turkin kanssa liittymisneuvotteluissa?
Has this issue been raised with the Turkish side during the accession negotiations?
Onko komissio saanut Kreikan hallitukselta tietoja tästä kysymyksestä?
Has the Commission received information from the Greek Government on this issue?
Onko komissio toteuttanut toimia tai aikooko se toteuttaa niitä EU:n ammattilaisten ja Egeanmeren herkän meren ekosysteemin suojelemiseksi tällaiselta hyväksikäytöltä?
Has the Commission taken, or does it intend to take, steps to protect European professionals and the sensitive marine ecosystems of the Aegean from such abusive behaviour?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4617/2010
Question for written answer E-4617/2010
Aihe: Kreikan ainoan näkö- ja monivammaisille tarkoitetun keskuksen, Iridan sulkeminen
Subject: Closure of Irida, the only centre in Greece for people with visual impairment and multiple disabilities
Ottaen huomioon, että haavoittuvan väestöryhmän sosiaalisen syrjäytymisen estäminen on Euroopan sosiaalirahaston sosiaalisen osallisuuden ensisijaisia tehtäviä, voiko komissio kertoa, onko Irida-keskuksen toimintaa mahdollista rahoittaa Euroopan sosiaalirahaston tuella?
In view of the fact that preventing and tackling social exclusion of vulnerable sections of the population is a priority of the social inclusion field of the European Social Fund, can the Commission say whether the Irida centre is eligible for funding under the European Social Fund?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4618/2010
Question for written answer E-4618/2010
Carlos Coelho (PPE) , Alexander Alvaro (ALDE) , Alejo Vidal-Quadras (PPE) , Raül Romeva i Rueda (Verts/ALE) ja Stavros Lambrinidis (S&D)
Carlos Coelho (PPE) , Alexander Alvaro (ALDE) , Alejo Vidal-Quadras (PPE) , Raül Romeva i Rueda (Verts/ALE) and Stavros Lambrinidis (S&D)
Aihe: Sähköiset tarjouspyynnöt osana sähköisiä julkisia hankintoja
Subject: e-tendering as part of e-public procurement
Katsooko komissio, että sähköisten tarjouspyyntöjen kehittäminen osana sähköisiä julkisia hankintoja voitaisiin sisällyttää tulevaan kahdeksatta puiteohjelmaa koskevaan työohjelmaan, kun otetaan huomioon, että Manchesterissa hyväksytyssä sähköistä hallintoa koskevassa ministerien julistuksessa korostetaan sähköisten julkisten hankintojen tärkeää tehtävää sisämarkkinoiden ja kilpailukyvyn parantamisessa, innovaatioiden edistämisessä ja pk-yritysten markkinoille osallistumisen lisäämisessä ja että kahdeksannen puiteohjelman valmistelu on jo käynnissä?
Taking into account the Manchester Ministerial Declaration on e-government, which underlines the important role electronic public procurement can play in improving the internal market and competitiveness, fostering innovation and contributing to greater participation by SMEs in the market, and in the light of the preparations for the Eighth Framework Programme, which will soon begin; does the Commission consider that the development of e-tendering, as part of e-public procurement, could be included in the forthcoming work programme for the Eighth Framework Programme?
Onko komissio yhtä mieltä siitä, että sähköisiä tarjouspyyntöjä olisi kehitettävä yhteentoimivassa tietoteknisessä muodossa, joka olisi kaikkien käytettävissä?
Does the Commission agree that e-tendering should be developed in an interoperable IT format which is accessible to everyone?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4619/2010
Question for written answer E-4619/2010