natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lisäksi se edesauttaa tupakoinnin lopettamisessa.
According to the manufacturers, these cigarettes will not cause health problems and will help people to stop smoking.
Artikkeleissa kerrotaan erityisesti tiedepiireiltä saatuihin tietoihin perustuen, että British American Tobacco (BAT) toi markkinoille ensimmäisen turvallisen tupakan noin vuosi sitten ja on pyytänyt oikeutta edellä mainittuun nimeen Yhdistyneen kuningaskunnan terveysministeriön sääntelyviranomaiselta.
The reports quote scientific circles, stating that British American Tobacco will market its first ‘safe cigarettes’ in about a year and has requested approval from the regulatory authority in the British Department of Health.
Lisäksi uuden tuotteen on katsottu ”vapauttavan nikotiinista”, tuottavan aivan saman tuntemuksen ja olevan saman makuinen kuin tavallinen tupakka ilman, että se sisältää tupakasta terveydelle aiheutuvia riskejä.
The new product will ‘dispense nicotine’ and have exactly the same feel and taste as a cigarette, without any of the health dangers.
Sovelletaanko näiden tuotteiden valmistuksessa laadullista valvontamenettelyä ja sertifiointimenettelyä kuluttajien suojelemiseksi?
Are procedures for quality control and certification complied with during the production of this product, in order to protect consumers?
Jos näin on, mitkä elimet vastaavat menettelyjen soveltamisesta?
If so, which authorities are responsible?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008023/2011
Question for written answer E-008023/2011
Aihe: Yhteisrahoitettujen työttömiä tukevien toimenpideohjelmien läpinäkyvyyden ja maksimaalisen yhteiskunnallisen hyödyn varmistaminen
Subject: Ensuring the transparency and maximum social efficiency of co-funded operational programmes to support the unemployed
Suurimpaan osaan Euroopan valtioita kohdistunut taloudellinen kriisi ja sitä seurannut syvä taantuma on osoittanut tarpeen paitsi lisätä sosiaali- ja työllisyyspolitiikkoihin suunnattua EU:n rahoitusta, myös varmistaa, että näillä varoilla tuettujen kansallisten poliitikkojen yhteiskunnallinen hyöty on mahdollisimman suuri.
The economic crisis and ensuing deep recession that has hit the majority of European countries demonstrate the need not only to boost the European funding provided for social and employment policies but also to ensure the maximum social efficiency of national policies supported from those funds.
Tänä kriittisenä aikana, jolloin Kreikan työttömyysluvut ovat kivunneet ennakoitua korkeammalle tasolle (lähes 17 prosenttia) on erittäin tärkeää, että yhteisön varoja käytetään läpinäkyvästi ja niitä suunnataan yksinomaan yhteisön heikoimpien ja haavoittuvimpien ryhmien kuten työttömien ja pitkäaikaistyöttömien tukemiseen ja vahvistamiseen.
At this critical juncture for Greece, with soaring and unprecedented levels of unemployment (reaching 17 %), it is vital that Community funds should be used transparently and targeted exclusively at supporting and strengthening the weakest and most vulnerable groups in society, such as the unemployed and long-term unemployed.
Kreikan hallitus on nyt vuosille 2007–2013 annetun kansallisen strategisen viitekehyksen puitteissa käynnistämässä toimenpideohjelmaa nimeltä ”Job creation at local level through programmes of public benefit”, jolla yleistä etua ajavien ohjelmien puitteissa pyritään lisäämään työpaikkojen luomista paikallisella tasolla.
The Greek Government is now implementing an operational programme entitled ‘Job creation at local level through programmes of public benefit’ under the 2007‑13 NSRF.
Käytetty toimintatapa on herättänyt paljon tärkeitä kysymyksiä siitä, miten 280 miljoonan euron tukirahat ohjataan ja miten tehokkaasti niillä keskipitkällä aikavälillä pystytään parantamaan työttömien pääsyä kansallisille ja Euroopan työmarkkinoille.
The approach used raises a number of important questions as regards both the way in which the EUR 280 million in funding is being allocated and its effectiveness in the medium-term in improving access for the unemployed to the national and European labour market.
Voiko komissio tätä taustaa vasten ja pitäen mielessä, että samankaltaisia ohjelmia on käynnistetty myös muissa EU:n jäsenvaltioissa, vastata seuraaviin kysymyksiin: 1.
Against this background, and bearing in mind that similar programmes are also being implemented in other EU Member States, can the Commission answer the following questions: 1.
Minkä kriteerien perusteella EU:ssa saatujen kokemusten valossa valtiosta riippumattomia toimijoita valitaan ohjelmien täytäntöönpanoon, kun pyrkimyksenä on varmistaa, että toimijoilla on riittävä hallinnollinen osaaminen ja aikaisempaa kokemusta siitä, miten toimenpideohjelmilla saavutetaan mahdollisimman suuret hyödyt?
In the light of European experience, what are the basic criteria for selecting non-State implementing bodies with a view to ensuring that they have adequate management capacity and previous experience in obtaining maximum return from such programmes?
Mitä mieltä komissio on tässä kyseisessä tapauksessa siitä, että toimeenpanovastuu on osoitettu tahoille, joilla ei ole aikaisempaa kokemusta kyseisenlaisista toimenpideohjelmista? 2.
In this specific case, what view does the Commission take of the fact that responsibility for implementation is being taken on by bodies which do not have any previous experience of similar operational programmes? 2.
Miten potentiaaliset tuensaajat hyvän eurooppalaisen käytännön pohjalta valitaan?
On the basis of good European practice, how are potential beneficiaries selected?
Mitä mieltä komissio Kreikan tapauksessa on Kreikan valtionhallinnon henkilöstön ylimmän valintaneuvoston (ASEP) ottamisesta mukaan valintaprosessiin, millä pyritään varmistamaan läpinäkyvyys työttömien henkilöiden potentiaalisessa valinnassa ja hyötymään siitä ammattitaidosta, jonka he ovat hankkineet aiemman työuransa aikana? 3.
In the case of Greece, what view does the Commission take of involving the ASEP (Supreme Council for Personnel Selection) in order to ensure transparency in the selection of unemployed people as potential participants and make use of the professional experience they have gained in their working life? 3.
Kiinnostuksenilmaisupyyntö yllä mainittuun ohjelmaan nostaa valitun toimeenpanotahon välilliset kustannukset 5 prosenttiin kokonaiskustannuksista.
The call for expressions of interest for the above programme puts the selected implementing body's indirect costs at 5 % of the overall cost.
Kuinka suuren osan kokonaiskustannuksista kyseiset kustannukset keskimäärin muodostavat vastaavissa muiden jäsenvaltioiden ohjelmissa, kun otetaan huomioon, että korkeat välilliset kustannukset vähentävät huomattavasti edunsaajien määrää?
What is the average amount of total spending represented by such costs in corresponding European programmes, bearing in mind that high indirect costs significantly reduce the number of beneficiaries?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008024/2011
Question for written answer E-008024/2011
Aihe: Tulvia ja eroosiota ehkäisevät työt Evrosin ja Etoloakarnanian prefektuureissa
Subject: Works to prevent floods and erosion in the Evros and Aetolia-Acarnania prefectures
Valitettavasti tänäkin kesänä Kreikan metsät kärsivät tuhoisista metsäpaloista.
Unfortunately, there were many catastrophic forest fires in Greece again this summer.
Tämä ilmiö pöyristyttää kaikkia, ja on välttämätöntä toimia nopeasti, jos haluamme ehkäistä tulvia, joita näistä metsäpaloista varmasti aiheutuu tänä talvena.
This is a problem for everyone, and we must act quickly to prevent the floods which will follow this winter.
On myös välttämätöntä, ettei näitä alueita vain ilmoiteta metsitettäviksi vaan että ne myös metsitetään ja mahdollisimman pian.
It is also essential that reforestation takes place as soon as possible, and is not merely planned.
Voidakseen toteuttaa äskettäin metsäpaloista kärsineiden Evrosin ja Etoloakarnanian alueilla tulvia ja eroosiota ehkäiseviä töitä Kreikan ympäristöministeriön on investoitava niihin 5 miljoonaa euroa.
The Greek Ministry for the Environment will allocate EUR 5 million for works to prevent floods and erosion in the Evros and Aetolia-Acarnania prefectures which were recently ravaged by fires.
Kun otetaan huomioon, että on tärkeää toteuttaa nämä työt pikaisesti mutta yleisellä tasolla Kreikalla on myös taloudellisia vaikeuksia, komissiota pyydetään vastaamaan seuraavaan kysymykseen:
It is important that these works are carried out speedily despite the general economic problems in Greece.
Sikäli kuin Kreikan hallitus on esittänyt asiaa koskevan pyynnön, voidaanko Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta myöntää määrärahoja, niin että Kreikan viranomaiset pystyvät niiden avulla toteuttamaan edellä mainitut työt?
Assuming that a request has been made by the Greek Government, can the European Union European Solidarity Fund provide funds to support these projects?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008025/2011
Question for written answer E-008025/2011
Aihe: Komission rahoittamaan kahden yhteisön yhteiseen hankkeeseen liittyvä oikeudellinen erimielisyys Kyproksella
Subject: Legal ambiguity in relation to a bi-communal project in Cyprus funded by the Commission
Costakis Conteatis omistaa kiinteistön, joka sijaitsee Nikosian miehitetyssä osassa osoitteessa 1, Zaimis Street, Neapolis.
Mr Costakis Conteatis is the owner of a property located at 1, Zaimis Street, Neapolis, in the occupied part of Nicosia.
Kiinteistö oli Nikosian kyproksenturkkilaisen kunnan käytössä.
This property was used by the Turkish Cypriot Municipality of Nicosia.
Kunta on siirtänyt kiinteistön kyproksenturkkilaisen voittoa tavoittelemattoman yhteisön EMAAn (European Mediterranean Arts Association) käyttöön.
The municipality has transferred the property for use by a Turkish Cypriot non-profit organisation called the European Mediterranean Arts Association (EMAA).
Komissio myöntää EMAAlle avustusta osana taloudellisen avun pakettia, joka myönnetään kyproksenturkkilaiselle yhteisölle kahden yhteisön yhteiseen toimintaan ja yhteistyöhön EKATEn (Republic of Cyprus Chamber of Fine Arts) kanssa.
The Commission is awarding a grant to the EMAA as part of a package of financial aid to the Turkish Cypriot Community for a bi-communal activity in cooperation with the Republic of Cyprus Chamber of Fine Arts (EKATE).
Hankkeen tavoite selitettiin Conteatisille kirjeessä, jonka oli lähettänyt Michaela Di Bucci, komission Kyproksen turkkilaisyhteisön asioita käsittelevän erityisryhmän yksikönpäällikkö.
The goal of the project was explained in a letter sent to Mr Conteatis by Ms Michaela Di Bucci, Head of Unit of the Commission’s Task Force for the Turkish Cypriot Community.
Conteatis myöntää, että hankkeen tarkoitus on hyvä.
Mr Conteatis acknowledges that the project serves a good purpose.
Hän kuitenkin katsoo, että rakennuksen käyttö ilman hänen suostumustaan rikkoo hänen oikeuttaan rakennuksen oikeana omistajana ja että tilanne uhkaa hänen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa nostamaansa kannetta.
However, he is of the view that the fact the building is being used without his consent is violating his rights as its rightful owner, and that the situation is prejudicial to the action he has lodged with the ECHR.
Kyproksen tasavallan lain mukaan tämän hankeen yhteydessä hänen kiinteistöönsä tulevat ihmiset, mukaan lukien komission virkamiehet, loukkaavat omistusoikeutta, ja Conteatis pidättää itsellään oikeuden ryhtyä oikeustoimiin tässä asiassa.
According to the law of the Republic of Cyprus, people entering his property in connection with the project, including Commission officials, are trespassing, and he reserves his rights to take legal action to this effect.
Conteatis on valmis antamaan suostumuksensa, mikäli asukkaat myöntävät, että hän on kiinteistön omistaja, ja mikäli he pääsevät yhteisymmärrykseen hänen kanssaan kohtuullisesta vuokrasta.
Mr Conteatis is prepared to give his consent, provided that the occupants acknowledge that he is the property’s owner and reach agreement with him on a reasonable rent.
Ymmärtääkö komissio, että rahoittamalla hanketta, johon kuuluu toimintaa, joka tapahtuu yksilön kiinteistössä ilman tämän suostumusta, – vaikka kiinteistöön ei kohdistuisi muutoksia, peruskorjauksia tai syntyisi juoksevia kuluja – komissio hyväksyy kiinteistön käyttäjien ja edunsaajien laittoman teon ja että tämä on vastoin neuvoston asetuksen 389/2006 johdanto-osan 9 kappaletta?
Does the Commission realise that funding a project which involves activities taking place on the property of an individual without his or her consent, even if this does not include alterations, renovations or running expenses, does indeed amount to condoning an unlawful act on behalf of the occupants and grantees, and conflicts with Recital 9 of Council Regulation 389/2006?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008026/2011
Question for written answer E-008026/2011
Voiko komissio antaa erittelyn muiden jätteiden kuin keittiöjätteiden määrästä, jonka EU:n kansalaiset kierrättävät?
Is the Commission in a position to give a breakdown of the amount of waste EU citizens are recycling which is not generated in the kitchen?
Joissakin tutkimuksissa on viittauksia siitä, että kylpy- ja makuuhuoneissa syntyvää jätettä kuten sampoopulloja ja aerosolipurkkeja kierrätetään vähän.
Some surveys would appear to suggest that waste going into bathroom or bedroom bins, such as shampoo bottles, aerosol cans and so forth, shows low recycling rates.
Voiko komissio harkita aloittavansa tiedotuskampanjan varmistaakseen, että ihmiset tietävät enemmän tästä asiasta?
Would the Commission consider launching an information campaign to ensure people are more aware of this issue?
Komissio on aiemmin todennut, että jäsenvaltioiden vastuulla on päättää, miten ne saavuttavat EU:n kierrätystavoitteet.
As stated previously by the Commission, it is for Member States to decide how they meet EU recycling targets.
Jos kuitenkin kävisi ilmi, että tietynlaisia jätteitä kierrätetään vähän, eikö olisi perusteltua järjestää kyseinen kampanja EU:n tasolla?
Nevertheless, should it be found that certain types of waste are attracting poor recycling rates, would a campaign as proposed above be warranted at EU level?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008027/2011
Question for written answer E-008027/2011
Aihe: EU:n televiestintämarkkinoiden uudelleenmäärittely
Subject: Re-defining EU telecoms markets
Joissain EU:n jäsenvaltioissa erotellaan edelleen kiinteän verkon ja matkaviestintäverkon vähittäismyyntimarkkinat.
Some EU Member States still differentiate between fixed and mobile retail markets.
Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi määritettävä televiestintämarkkinat uudelleen luodakseen yhdet ja yhtenäiset markkinat.
National regulatory authorities should re-define their telecoms markets in order to achieve one overall market.
Itävallan televiestintäalan sääntelyviranomainen RTR näytti vuonna 2010 rohkaisevaa esimerkkiä.
The Austrian telecoms regulator RTR provided an encouraging example in 2010.
RTR tarkasteli laajakaistayhteysmarkkinoitaan ja totesi, että liikkuvien laajakaistayhteyksien osuus kasvoi voimakkaasti vuodesta 2007 vuoteen 2009 ja oli noin 70 prosenttia uusista laajakaistayhteyksistä vuoden 2009 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana.
RTR reviewed its broadband access market and recognised that the share of mobile broadband connections increased strongly between 2007 and 2009, accounting for approximately 70 % of new broadband lines in the first three months of 2009.
Lisäksi RTR havaitsi, että 75 prosenttia asuntoalueiden liikkuvan laajakaistan omistavista asiakkaista käytti erillistä yhteyttä sen sijaan, että heillä olisi lisäksi kiinteä yhteys.
Moreover, RTR noted that 75 % of residential mobile broadband customers used their connection mainly on a stand-alone basis, rather than coupled with a fixed connection.
Todettiin, että matkaviestintäverkon operaattorit kohdistivat tehokkaan kilpailupaineen kiinteän laajakaistan tarjoajiin.
It was observed that mobile network operators were exerting effective competitive pressure on fixed-line broadband providers.
Tämän vuoksi Itävallan sääntelyviranomainen sisällytti liikkuvan ja kiinteän laajakaistayhteyden asuinalueiden vähittäismyyntimarkkinoihin katsoen, että liikkuvat ja kiinteät laajakaistapalvelut kuuluvat samoille vähittäismyyntimarkkinoille.
As a result, the Austrian regulator included mobile and broadband connections in the retail residential market, thus effectively changing its market definition, concluding that mobile and fixed retail broadband services belonged to the same market.
Samanlaista edistymistä on nähtävissä kaikissa EU:n jäsenvaltioissa.
Such progress can be seen in all EU Member States.
UMTS- ja älypuhelinpalveluiden määrä kasvaa valtavasti, ja yksisuuntaiset kiinteän palvelun korvaamiset liikkuvalla vähittäispalvelulla lisääntyvät edelleen.
UMTS and smart phone services are booming and the existence of one-way substitution from fixed to mobile retail services is still on the increase.
Katson, että Itävallan sääntelyviranomaisen vaiheittain etenevä lähestymistapa on vakuuttava, ja sen olisi oltava osa EU:n seuraavaa suositusta.
I consider that the progressive approach of the Austrian regulator is convincing and should be part of the next EU recommendation.
Tämä koskee erityisesti Bulgarian ja Romanian kaltaisia uudempia televiestintämarkkinoita.
This especially applies for the newer telecoms markets, such as Bulgaria and Romania.
Niiden markkinoilla tällainen lähestymistapa olisi erityisen järkevää, koska niiden televiestintämarkkinoiden sääntely on tapahtunut monta vuotta myöhemmin kuin ”vanhoissa” jäsenvaltioissa.
For those markets such an approach would be a particularly sensible one since they have experienced regulations in their telecoms markets many years after the ‘old’ Member States.
Mikä on komission näkemys tästä asiasta?
What is the Commission’s view on this topic?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008028/2011
Question for written answer E-008028/2011
Aihe: Julkistalouden alijäämä
Subject: Budget deficit
Maastrichtin sopimuksen mukaan minkään jäsenvaltion julkistalouden vuotuinen alijäämä ei saa olla enemmän kuin 3 prosenttia bruttokansantuotteesta.
According to the Maastricht Treaty, no Member State is to exceed its yearly budget deficit by the equivalent of 3 % of gross domestic product.
Aikooko komissio varmistaa tämän kriteerin noudattamisen tämän vuoden loppuun mennessä?
Will the Commission enforce this criterion by the year end?
Jos ei aio, onko tällä hetkellä tekeillä suunnitelmia kyseisen periaatteen noudattamisen varmistamiseksi?
If not, are any plans currently being considered to enforce the principle?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008029/2011
Question for written answer E-008029/2011
Aihe: Talousarvion alijäämä II
Subject: Budget deficit II
Maastrichtin sopimuksen mukaan minkään jäsenvaltion julkistalouden vuotuinen alijäämä ei saa olla enemmän kuin kolme prosenttia bruttokansantuotteesta.
According to the Maastricht Treaty, no Member State is to exceed its yearly budget deficit by the equivalent of 3 % of gross domestic product.
Pitääkö komissio kirjaa valtioista, jotka ovat rikkoneet tätä periaatetta?
Does the Commission maintain a record of countries who have violated the principle?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008030/2011
Question for written answer E-008030/2011
Aihe: Vesikaupan lakkauttaminen veden yleisen saatavuuden takaamiseksi
Subject: Decommodifying water to ensure access for all
Maailman vesiviikko päättyi maanantaina.
World Water Week ended on Monday.
Euroopan komissio tyytyi vahvistamaan vuosituhattavoitesopimuksissa esitetyt minimalistiset sitoumuksensa: vähentämään puolella vuoteen 2015 mennessä sen väestön määrän, jolla ei ole kestävästi saatavilla juomavettä ja pääsyä perusvesihuoltoon.
The Commission merely reaffirmed its minimalist commitment to the Millennium Development Goal of halving, by 2015, the proportion of people without sustainable access to safe drinking water and basic sanitation.
Tämän karmean tosiasian vuoksi ei ole syytä onnitella ketään.
Now is not, therefore, the time for congratulations.
Ratkaisu ei ole pelkästään puiden istuttaminen ja maanviljelytapojen muuttaminen, toisin kuin komissio antaa ymmärtää.
Contrary to what the Commission would have us believe, the solution does not lie solely in planting trees and changing farming patterns.
Ennen kaikkea on taattava vesivarojen hallinto ja jakaminen yleisen edun mukaisesti.
It lies, above all, in ensuring that water resources are managed and distributed in line with the general interest.
Vain julkiset palvelut voivat taata tämän.
And only public services can provide such a guarantee.
On siis tarkasteltava uudelleen Maailmanpankin, IMF:n ja Euroopan komission painostuksen vuoksi viime vuosina toteutettuja yksityistämisiä niin Euroopassa kuin koko maailmassakin.
The privatisations of recent years, in Europe and elsewhere in the world, carried out under pressure from the World Bank, the IMF and the European Commission, need to be reconsidered.
Mitä täsmällisiä sitoumuksia ja lukuja komissio aikoo toteuttaa saavuttaakseen vuosituhattavoitesopimuksissa asetetut tavoitteet?
What specific, quantified commitments will the Commission give for attaining this MDG?
Katsooko komissio, että tavoite on riittävä, vai aikooko se tehdä kunnianhimoisempia sitoumuksia? —
Does it consider the goal to be satisfactory, or is it considering making more ambitious commitments? —
Aikooko komissio vähintäänkin velvoittaa Suezin, Vivendin tai Veolian ja muiden kaltaiset eurooppalaiset monikansalliset yhtiöt, jotka saavat voittoa vedestä, torjumaan juomavesipulaa? —
Will the Commission at least make European multinationals which make a profit from water — Suez, Vivendi, Veolia and others — contribute to tackling the lack of access to drinking water? —
Aikooko komissio lopultakin kieltää lausekkeet, jotka mahdollistavat vesihallinnon ja ‑jakelun yksityistämisen kansainvälisissä sopimuksissa, joita se neuvottelee? —
Will the Commission ban clauses in the international treaties which it negotiates that allow the management and distribution of water to be privatised? —
Koska komissio aikoo ilmaista kannattavansa henkiinjäämisen edellyttämien ensimmäisten vesikuutioiden ilmaisuutta ja lopettaa näin ihmiskunnan yhteisen hyvän, veden, eriarvoisen saatavuuden? —
When might the Commission finally advocate that the first cubic metres of water essential to life should be free, thereby ending the inequality of access to water, a shared resource of mankind? —
Koska komissio aikoo lakata tarkastelemasta vettä kauppatavarana?
When will the Commission stop treating water as a commodity?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008031/2011
Question for written answer E-008031/2011
Aihe: Asbestin louhinta, käsittely ja kauppa
Subject: Asbestos — extraction, processing and marketing
Tästä huolimatta asbestia käytettiin hyvin laajasti 1980-luvulle saakka: siitä valmistettiin asbestin ja sementin seosta (Eternit), jota käytettiin rakennusten, kattojen, laivojen ja junien eristeenä, rakennusmateriaalina (kattotiilet, lattiapinnat, putket, maalit, savupiiput), palomiesten haalareissa sekä autoissa (maalit, mekaaniset osat), mutta myös köysien, muovin ja pahvilaatikoiden valmistuksessa.
Despite this, asbestos was widely used until the 1980s to produce a cement-asbestos mixture known as Eternit for the insulation of buildings, roofs, ships and trains, as a building material (in tiles, floors, pipes, paints and chimneys), in firefighters' suits, cars (paint, mechanical parts), but also for the manufacture of ropes, plastic and cardboard.
Asbestijauhetta on myös laajasti käytetty apuaineena viinien suodatuksessa.
In addition, asbestos dust was widely used as an additive in the filtration of wines.