natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pilottihankkeessa selvitetään keinoja, joilla voitaisiin tukea nykyisten varhaiskasvatus- ja päivähoitojärjestelyjen laajentamista ja kohentamista, ja tarjotaan rahoitusta uusille, innovatiivisille toimintamalleille.
The pilot project will explore ways to support expansion and improvement of existing ECEC schemes as well as provide funding for new, innovative approaches.
Pilottihankkeesta tuetaan innovatiivisia ja integroituja toimintatapoja, joilla pyritään löytämään ratkaisuja romaniyhteisöjen monialaisiin ongelmiin.
The pilot project will support innovative and integrated approaches to tackling the multidimensional problems facing Roma communities.
Romanien integraatiota koskevaa pilottihanketta arvioidaan parhaillaan, ja kolmen erillisen hankkeen toteuttaminen käynnistyy maaliskuussa 2010.
The Roma Pilot Project is under evaluation now; the implementation of the three separate projects will start in March 2010.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6596/09
WRITTEN QUESTION E-6596/09
esittäjä(t): Jens Geier (S&D)
by Jens Geier (S&D)
Aihe: Tullisäännökset ja EU:n sisällä lahjaksi lähetettävä tupakka
Subject: Customs rules for tobacco products sent as gifts within the EU
Tullimääräyksistä annetut tiedot tapauksissa, joissa tupakkaa lähetetään lahjaksi yli rajojen, ovat ristiriitaisia.
Contradictory information exists regarding customs rules in connection with the international sending of tobacco products as a gift.
On kyse tapauksesta, jossa yksityishenkilö lähetti Saksasta toiselle yksityishenkilölle Irlantiin postipakettina lahjan, joka sisälsi 200 voimassa olevin veromerkein varustettua savuketta.
A specific case involves a gift sent as a postal package by a private individual in Germany to another private individual in Ireland and containing 200 cigarettes with a valid German revenue stamp.
Irlannin tulli takavarikoi nämä savukkeet perustellen, että tupakan lähettäminen EU:n jäsenvaltiosta toiseen ei olisi sallittua, vaikka on kyse yksityishenkilöistä.
The cigarettes were seized by the Irish customs service on the grounds that it is not permitted to send tobacco products between EU Member States, even where private individuals are concerned.
Asiaa tiedusteltaessa tullista kuitenkin selitettiin, että savukkeiden lähettäminen postitse ei olisi Euroopan unionissa yleisesti kiellettyä.
However, customs services have stated in response to queries that the sending of cigarettes by post within the European Union is not generally prohibited.
Lisäksi postiliikenteen määräyksissä sanotaan, että postitse lähetettävät lahjat kolmannessa maassa (EU:n ulkopuolisessa maassa) olevalta yksityishenkilöltä EU:hun kuuluvassa maassa olevalle yksityishenkilölle ovat sallittuja, jos niiden arvo on enintään 45 euroa ja savukkeiden määrä on enintään 50 kappaletta.
Moreover, rules regarding postal services state that gifts are permitted to be sent by post by a private individual in a third country (non‑EU Member State) to a private individual in an EU country provided that they do not exceed a value of EUR 45 and a quantity of 50 cigarettes.
Miksi kolmansista maista saa tuoda EU:hun 50 savukkeen erän, kun tupakan lähettäminen EU:n jäsenvaltiosta toiseen ei ole sallittua (kuten Irlannin tulli väittää)?
Why is the import of a quantity of 50 cigarettes from third countries into the EU permitted, whilst in principle no cigarettes may be sent between EU Member States (according to the Irish customs service)?
Aikooko Euroopan komissio korjata tai tarkistaa epäjohdonmukaisuutta EU:n sisällä yksityishenkilöltä toiselle postitse lähetettävien tupakkaa sisältävien lahjojen ja EU:n ulkopuolelta tulevien lähetysten välillä?
Does the Commission plan, in connection with the sending of gifts containing tobacco products by post between private individuals within the EU, to revise the rules or adjust them with regard to the discrepancy in relation to gifts sent from non‑EU third countries?
Onko Euroopan komissio yhtä mieltä siitä, että tällaisilla tullisäännöksillä rajoitetaan sisämarkkinoiden perusvapauksia Euroopan kansalaisilta, joita näin estetään saamasta merkittävää etua?
Does the Commission agree that such customs rules represent a restriction on the fundamental freedoms of the internal market for Europe's citizens, who are being denied an essential advantage?
Jos on, mitä Euroopan komissio aikoo tehdä, jotta kansalaiset pääsevät hyötymään tästä perusvapaudesta?
If so, what does the Commission intend to do to enable citizens to enjoy this fundamental freedom?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6597/09
WRITTEN QUESTION E-6597/09
esittäjä(t): Patrice Tirolien (S&D)
by Patrice Tirolien (S&D)
(8. tammikuuta 2010)
(8 January 2010)
Aihe: Kehitysyhteistyöpolitiikkojen johdonmukaisuus
Subject: Policy coherence for development
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklan mukaan kehitysyhteistyöpolitiikkojen johdonmukaisuudesta on tullut keskeinen osa unionin kehitysyhteistyötä.
Under Article 208 of the Treaty on the Functioning of the European Union, policy coherence for development (PCD) has become an essential component of the Union's development cooperation.
Yhteisön toimielimien on valvottava järjestelmällisesti EU:n eri politiikkojen – kuten kauppa-, maatalous- tai kalastuspolitiikan – vaikutusta kehitysmaihin.
The European institutions are required to check systematically the impact which various EU policies — such as trade, agriculture or fisheries — are having on developing countries.
Euroopan komissio on sitoutunut vuodesta 2005 alkaen julkaisemaan joka toinen vuosi kertomuksen EU:n toiminnasta ja edistyksestä kehitysyhteistyöpolitiikan alalla.
Since 2005 the European Commission has undertaken to publish a biennial report on the EU’s performance and progress with regard to PCD.
Vuosina 2007 ja 2009 julkaistussa kahdessa ensimmäisessä kertomuksessa tarkastellaan institutionaalisia järjestelmiä, joilla edistetään kehitysyhteistyöpolitiikkaa.
The first two documents of this type, produced in 2007 and 2009, report on the institutional mechanisms for promoting PCD.
Neuvoston tapauksessa tällä tarkoitetaan ensisijaisesti nelivuotista työohjelmaa.
As far as the Council is concerned, the main instrument is a four-year work programme.
Lissabonin sopimuksen voimaantulo 1. joulukuuta 2009 antaa kuitenkin runsaasti aihetta epäillä, otetaanko kehitysyhteistyöpolitiikka paremmin huomioon.
The entry into force of the Treaty of Lisbon on 1 December 2009 nevertheless raises a number of question marks regarding efforts to improve the account that is taken of PCD.
Uuteen, toimivalloiltaan monialaiseen Euroopan ulkoisen toiminnan yksikköön on nimittäin tarkoitus koota komission (ulkosuhteiden pääosaston), neuvoston pääsihteeristön ja jäsenvaltioiden ulkoasiainhallintojen virkamiehiä.
The new European External Action Service (EEAS), which will have a transversal remit, should bring together officials from the Commission (DG RELEX), the secretariat of the Council and the diplomatic services of the Member States.
Ulkoisen toiminnan yksikön monialaisuus edistäisi siis teoriassa eri yksikköjen välistä yhteistyötä ja siten myös kehitysyhteistyöpolitiikan parempaa huomioon ottamista.
In theory, its transversal character should make for greater interservice cooperation and hence for greater account being taken of PCD.
Euroopan ulkoisen toiminnan yksikkö on kuitenkin kokoonpanonsa ja ohjesääntönsä perusteella komissioon ja neuvostoon nähden erillinen yksikkö.
However, due to its composition and its status, the EEAS appears to be a unit separate from the Commission and Council.
Miten neuvosto aikoo – yksikön riippumattomuus huomioon ottaen – konkreettisesti parantaa jäsenvaltioiden välistä kehitysyhteistyöpolitiikkaa?
In the light of the autonomy of this service, what specific action does the Council intend to take in order to improve PCD between the Member States?
Monet jäsenvaltiot katsovat, että kehitysyhteistyöpolitiikan työohjelman määrittelyprosessi on raskas ja että kyseisellä järjestelyllä on poliittisesti vähäinen merkitys.
As regards the PCD work programme, several Member States consider that the process for identifying it is unwieldy and that the status of this mechanism gives it only a low political value.
Millaisia toimia neuvosto toteuttaa lujittaakseen työohjelman merkitystä?
What action does the Council intend to take to reinforce the value of this work programme?
Aikooko neuvosto institutionalisoida sen parantaakseen kehitysyhteistyöpolitiikan asemaa?
How does it intend to integrate it into its own institutional arrangements so as to give the PCD a more significant place?
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 21 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa määrätään, että ”unioni huolehtii johdonmukaisuudesta ulkoisen toimintansa eri alojen välillä sekä näiden ja muiden politiikkojensa välillä.
The second subparagraph of Article 21(3) of the Treaty on European Union (TEU) provides that ‘[t]he Union shall ensure consistency between the different areas of its external action and between these and its other policies.
Neuvosto ja komissio varmistavat unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan avustamana tämän johdonmukaisuuden ja tekevät siinä tarkoituksessa yhteistyötä”.
The Council and the Commission, assisted by the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, shall ensure that consistency and shall cooperate to that effect’.
Kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus on näin ollen yksi EU:n ulkoisen toiminnan yleisen johdonmukaisuusperiaatteen keskeisistä ulottuvuuksista.
Policy coherence for development (PCD) is therefore a key dimension of the overall principle of consistency of EU external action.
Itse asiassa jo EY:n perustamissopimuksen 178 artiklassa määrätään, että kehitysulottuvuus on otettava huomioon muussa EU:n politiikassa.
Indeed, the need to take account of the development dimension in other EU policies was already set out in Article 178 of the EC Treaty.
Lisäksi kehityspolitiikan johdonmukaisuus on vahvistettu Euroopan parlamentin puhemiehen sekä neuvoston ja komission puheenjohtajien 20. joulukuuta 2005 allekirjoittaman kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen puitteissa yhdeksi EU:n kehityspolitiikan peruspilareiksi.
Moreover, PCD has been enshrined as a fundamental pillar of EU development policy in the framework of the European Consensus on Development, signed by the Presidents of the European Parliament, the Council and the Commission on 20 December 2005.
Perussopimuksissa ja kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa asetettujen kehityspolitiikan johdonmukaisuutta koskevien tavoitteiden toteuttamiseksi neuvosto on vuoden 2006 jälkeen perustanut joukon kehityspolitiikan johdonmukaisuutta koskevia täytäntöönpanomekanismeja, joista mainittakoon neuvoston esityslistojen tarkistaminen kehityspolitiikan johdonmukaisuuden osalta, kehityspolitiikan johdonmukaisuutta koskeva säännöllisesti tarkistettava työohjelma ja kaksivuotinen kehityspolitiikan johdonmukaisuutta koskeva EU:n toimintaohjelma.
Since 2006, to implement the PCD objectives set out in the Treaties and in the European Consensus on Development, the Council has set up a series of PCD implementation mechanisms, such as PCD screening of Council agendas, a PCD rolling work programme and a biennial PCD work programme.
Siitä huolimatta, että nämä välineet ovat osaltaan auttaneet lisäämään tietoisuutta ja kehitysyhteistyöhön liittyvää tiedonkulkua neuvoston eri kokoonpanojen, komission pääosastojen ja jäsenvaltioiden eri kansallisten hallinnonalojen välillä, lopullisia kehityspolitiikan johdonmukaisuustavoitteita ei niillä ole täysin saavutettu.
While these instruments have contributed to raising awareness and increasing development-related information flows among Council formations, Commission DGs and the different sectors of the national administrations of the Member States, they have not fully reached the ultimate PCD objectives.
Lissabonin sopimus tuo Euroopan ulkosuhdehallinnon tulevan perustamisen myötä uuden ulottuvuuden kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden toteuttamiseen.
The Treaty of Lisbon brings a new dimension to PCD implementation with the future creation of the new European External Action Service (EEAS).
Tulevalla Euroopan ulkosuhdehallinnolla on merkittävä asema eri aloilla toteutettavien EU:n ulkoisten toimien välisen johdonmukaisuuden varmistamisessa.
The future EEAS will have a major role in ensuring consistency between the different areas of the EU external action.
Saattaessaan komission, neuvoston sihteeristön ja jäsenvaltioiden ulkoasiainhallinnot yhteen sillä pitäisi olla mahdollisuus parantaa yksikköjenvälistä yhteistyötä ja siten myös kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden toteuttamista.
By bringing together officials from the Commission, the Council Secretariat and the diplomatic services of the Member States, it should be in a position to improve interservice cooperation and hence PCD implementation.
Kehityspolitiikan johdonmukaisuuden toteuttamista koskevista yksityiskohtaisista järjestelyistä on vielä neuvoteltava ja päätettävä.
Detailed arrangements concerning PCD implementation remain to be discussed and decided upon.
Unionin ja jäsenvaltioiden kehityspolitiikkojen koordinoinnin osalta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 4 kohdassa määrätään, että:
As far as coordination between the Union's development policy and the policies of the Member States is concerned, Article 4(4) TFEU provides that:
”Kehitysyhteistyön ja humanitaarisen avun aloilla unionilla on toimivalta toteuttaa toimia ja harjoittaa yhteistä politiikkaa ilman, että tämän toimivallan käyttäminen estää jäsenvaltioita käyttämästä omaa toimivaltaansa.”
‘In the areas of development cooperation and humanitarian aid, the Union shall have competence to carry out activities and conduct a common policy; however, the exercise of that competence shall not result in Member States being prevented from exercising theirs’.
Jäsenvaltioiden vastuulla on varmistaa, että niiden politiikat ovat johdonmukaisia unionin politiikan kanssa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 208 artiklan mukaisesti.
It is for the Member States to ensure that their policies are coherent with that of the Union, within the meaning of Article 208 TFEU.
Pohjautuen kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta viimeisen neljän vuoden aikana käytännössä hankittuihin kokemuksiin, komission syyskuussa 2009 antamassa tiedonannossa KOM(2009) 458 lopullinen. esitettyyn uuteen lähestymistapaan sekä vuoden 2009 kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta koskevaan EU:n kertomukseen KOM(2009) 461 lopullinen + SEC(2009) 1137 lopullinen. neuvosto oli kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta marraskuussa 2009 antamissaan päätelmissä Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston 17.11.2009 antamat päätelmät kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta (16079/09). yhtä mieltä uudesta kehityspolitiikan johdonmukaisuutta koskevasta lähestymistavasta.
In the light of the experience drawn from PCD practice in the last four years and on the basis of the new approach proposed by the Commission in its September 2009 communication on PCD COM(2009)458 final. and the EU 2009 Report on PCD COM(2009)461 final + SEC(2009)1137 final. , the Council agreed on a new approach on PCD in its November 2009 Conclusions on PCD Council Conclusions on PCD, adopted by GAERC on 17 November 2009 (16079/09). .
Sanotun rajoittamatta sen aiempia kehityspolitiikan johdonmukaisuutta koskevia sitoumuksia neuvosto sopi uudessa vuosiksi 2010–2013 laaditussa kehityspolitiikan johdonmukaisuusohjelmassa keskittyvänsä viiteen painopistealueeseen, nimittäin: 1.
Without prejudice to its previous PCD commitments, the Council agreed to focus on five priority issues in the context of a new PCD work programme for the period 2010‑13, namely: 1.
Kauppa ja rahoitus
Trade and finance
Ilmastonmuutokseen vastaaminen
Addressing climate change
Maailmanlaajuisen elintarviketurvan varmistaminen
Ensuring global food security
Maahanmuuton hyödyntäminen kehityspolitiikassa
Making migration work for development
Turvallisuuden ja kehityksen välisten yhteyksien ja synergioiden tehostaminen maailmanlaajuisen rauhanrakentamisohjelman puitteissa.
Strengthening the links and synergies between security and development in the context of a global peace building agenda.
Tämä ei tarkoita sitä, että unohdettaisiin tai sivuutettaisiin EU:n sitoumukset toukokuussa 2005 sovituilla 12 alalla, joilla kehityspolitiikan johdonmukaisuuteen pyritään.
This does not mean that the EU commitments towards the 12 PCD areas agreed in May 2005 are forgotten or left aside.
EU:n tulisi edelleen lisätä ponnistelujaan kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden parantamiseksi kaikilla tarkoituksenmukaisilla aloilla kuitenkin niin, että seuraavien kolmen vuoden aikana keskitytään erityisesti viiteen edellä mainittuun painopistealueeseen.
The EU should keep on increasing its efforts to improve PCD in all relevant areas, but with a specific emphasis on the five priorities outlined above during the next three years.
Vuonna 2011 neuvosto arvioi siihen mennessä saavutettua edistymistä kolmannen kehityspolitiikan johdonmukaisuuden toteuttamista koskevan kaksivuotisen raportin pohjalta.
In 2011 the Council will assess the progress made so far on the basis of the third biennial report on PCD implementation.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6598/09
WRITTEN QUESTION E-6598/09
Komissio on sitoutunut vuodesta 2005 alkaen julkaisemaan joka toinen vuosi kertomuksen EU:n toiminnasta ja edistyksestä kehitysyhteistyöpolitiikan alalla.
Since 2005 the European Commission has undertaken to publish a biennial report on the EU’s performance and progress with regard to PCD.
Vuosina 2007 ja 2009 julkaistussa kahdessa ensimmäisessä kertomuksessa tarkastellaan institutionaalisia järjestelmiä, joita komissio on ottanut käyttöön helpottaakseen ja yleistääkseen kehitysyhteistyöpolitiikan huomioon ottamista.
The first two documents of this type, produced in 2007 and 2009, report on the institutional mechanisms put in place by the Commission for facilitate and generalise the ways in which account is taken of PCD.
Tällaisia järjestelmiä ovat yksiköiden keskinäiset kuulemismenettelyt ja vaikutustenarvioinnit, jotka ovat kehitysyhteistyöpolitiikan edistämisen kannalta välttämättömiä välineitä.
This mainly involves interservice consultations and impact assessments (IA), which are indispensable instruments for promoting PCD.
Lissabonin sopimuksen voimaantulo 1. joulukuuta 2009 ja uuden, Euroopan ulkoisen toiminnan yksikön luominen antavat kuitenkin aihetta epäillä komission riippumattomuutta ja itsenäisyyttä kehitysyhteistyöpolitiikan alalla.
The entry into force of the Treaty of Lisbon on 1 December 2009 and the creation of the new European External Action Service (EEAS) nevertheless raise a number of question marks regarding the independence and autonomy of the Commission with regard to PCD.
Toimivalloiltaan monialaiseen Euroopan ulkoisen toiminnan yksikköön on nimittäin tarkoitus koota komission (ulkosuhteiden pääosaston), neuvoston pääsihteeristön ja jäsenvaltioiden ulkoasiainhallintojen virkamiehiä.
The EEAS, which will have a transversal remit, should bring together officials from the Commission (DG RELEX), the secretariat of the Council and the diplomatic services of the Member States.
Ulkoisen toiminnan yksikön monialaisuus edistäisi siis määritelmän mukaan eri yksikköjen välistä yhteistyötä ja siten myös kehitysyhteistyöpolitiikan parempaa huomioon ottamista.
In theory, its transversal character should make for greater inter-service cooperation and hence for greater account being taken of PCD.
Euroopan ulkoisen toiminnan yksikkö on kuitenkin kokoonpanonsa ja ohjesääntönsä perusteella komissioon ja neuvostoon nähden erillinen yksikkö.
However, due to its composition and its status, the EEAS will in fact be a unit separate from the Commission and Council.
Voiko komissio näin ollen antaa tarkan selvityksen siitä, miten se aikoo mukauttaa kehitysyhteistyöpolitiikkaa edistäviä välineitään Lissabonin sopimuksesta johtuviin institutionaalisiin muutoksiin?
In the light of this fact, what specific action does the Commission intend to take in order to adapt its PCD promotion instruments in the light of the institutional changes brought about by the Treaty of Lisbon?
Saako kehitysyhteistyön pääosaston ”Ennusteet ja politiikan johdonmukaisuus” -yksikkö korostuneemman aseman tässä uudessa rakenteessa?
Will the Forward-looking Studies and Policy Coherence Unit in DG Development have a greater role to play in this new architecture?
Entä – konkreettisemmin – voiko komissio järjestelmällisesti tiedottaa toteuttamiensa vaikutustenarviointien tuloksista, jotta mahdolliset epäjohdonmukaisuudet voidaan havaita nopeammin?
Lastly and more specifically, will the Commission systematically communicate the findings of its IAs so as to ensure that any incoherences are identified more rapidly?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6603/09
WRITTEN QUESTION E-6603/09
Aihe: Turvallinen sähkönsiirto siirtojärjestelmässä, jota uhkaa tuulivoimaloiden äkillinen sähköntuotannon nousu
Subject: Safe operation of transmission systems at risk from surges in electricity generation by wind power farms
ČEPS Oy:n virallisen tiedonannon mukaan, joka Tšekin tasavallassa hoitaa sähköenergian siirtoa, vuoden 2009 marraskuun lopulla ilmeni toimintahäiriöitä.
According to official information released by ČEPS, a.s., which is responsible for the transmission of electrical energy in the Czech Republic, operational problems were encountered at the end of November 2009.
Tuolloin siirtojärjestelmä toimi turvallisen toimintakyvyn rajoilla.
At that time the transmission system was operating close to its safety limits.
Tilanteen aiheutti äkillisesti kohonnut sähköenergian tuotanto tuulivoimaloissa Saksan pohjoispuolella ja ylisuuret sähkönsiirrot Saksasta ja Puolasta Tšekin puolelle.
This situation was caused by the surge in electricity generation in wind power farms in northern Germany and the ensuing electricity overflow from Germany and Poland to the Czech network.
Vaikutukset äkillisen ylikuormituksen aiheuttamista sähkönsiirroista rajan ylitse koituivat osapuolelle, joka ei aiheuttanut ongelmaa, ja ne siirtyvät lopputilaajalle.
The costs of adapting to such surge situations in cross-border electricity overflows have, however, to be borne by operators who did not cause the problem and are passed on the end consumer.
Toistaiseksi ei ole olemassa mekanismia, joka kompensoisi tällaisten tilanteiden aiheuttamat vaikutukset.
There is as yet no system in place for paying compensation for the costs incurred to deal with such situations.
Miten Euroopan komissio aikoo toteuttaa turvallisen sähkönsiirron tuulivoimaloiden äkillisen ylituotannon aiheuttamissa tilanteissa? 3.
How does the Commission intend to ensure the safe operation of the transmission networks in the face of surges in electricity generation from wind power farms?
Aikooko Euroopan komissio tehdä tämän suhteen jonkinlaisen ratkaisun?
Does the Commission intend to propose some ways out of this situation?
Jos aikoo, niin millaisen?
If so, what exactly?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6604/09
WRITTEN QUESTION E-6604/09
Aihe: Ihmisoikeudet Afganistanissa – Naisten täydellinen halveksunta
Subject: Human rights in Afghanistan — absolute contempt for women
Pahoinpitelyt, kaikenlainen nöyryyttäminen ja raiskaukset ovat arkipäivää, eivätkä viranomaiset kykene tai ole kiinnostuneita puuttumaan oikeasti asiaan.
Ill treatment, harassment of all kinds and rape remain the order of the day, without the authorities being able to intervene or having any real interest in doing so.