natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Toisena esimerkkinä voidaan mainita, että vaikka Euroopassa lentokenttämalli on periaatteessa hajautettu, Espanja on säilyttänyt saarilla keskitetyn mallin, minkä vuoksi saarten on mahdotonta harjoittaa itsenäisesti politiikkaa, jossa suuntauduttaisiin kunkin saaren omiin taloudellisiin ja sosiopoliittisiin painopisteisiin.
To give another example: Europe's airports are largely decentralized, but Spain maintains a centralised approach in the islands, which renders impossible any autonomous policy focused on the economic and socio-political priorities of each individual island.
Baleaareille ei anneta mitään – ei, vaikka sen pienet saaret (Menorca sekä Ibiza ja Formentera) kärsivät saaristoluonteestaan kaksinkertaisesti, mikä lisää yleisesti kustannuksia 20 prosenttia.
In Spain, the beneficiaries are the Canaries; the Balearic islands receive nothing, not even in view of the ‘double insularity’ suffered by the smaller islands (Menorca and the Pitiüses), which raises overall costs by 20 %.
Kun otetaan huomioon kaikki edellä esitetyt asiaan liittyvät seikat, aikooko Euroopan komissio ottaa saaristoluonteen yhdeksi tekijäksi, jonka perusteella EU:n varoja jaetaan vuosina 2013–2020, ja poistaa näin syrjäiseen sijaintiin perustuvan erottelun?
Given all the circumstances of the case, as set out above, does the Commission intend, when it comes to sharing out the European funding for the period 2013‑2020, to make insularity itself a factor, eliminating any form of distinction on grounds of remoteness?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3362/10
WRITTEN QUESTION E-3362/10
Aihe: Maatalouden geenitekniikka ja sen hyväksyntämenettely
Subject: Authorisation procedure in agro-genetic technology
Virallisesti Euroopan komissio lupaa jäsenvaltioille valinnanvapauden geneettisesti muunnettujen kasvien viljelyn suhteen.
The Commission has officially promised the Member States freedom of choice with regard to the cultivation of genetically modified plants.
Todellisuudessa se samaan aikaan haluaa salassa pitämällään toimenpiteellä nopeuttaa geneettisesti muunnettujen organismien hyväksymistä.
At the same time it actually has secret plans to speed up the authorisation procedure for genetically modified organisms (GMOs).
Näin on nähtävästi tarkoitus antaa geenimuunneltujen rehujen tulvia koko Eurooppaan ja mahdollistaa laaja-alainen viljely liberaalimmissa EU:n jäsenvaltioissa.
In this way apparently the whole of Europe would be flooded with genetically manipulated feedstuffs, and large-scale cultivation would be made possible in the more liberal EU countries.
Kuten eräästä WTO:n sivustolla nähtävissä olevasta EU:n luonnoksesta käy ilmi, EU:ssa suunnitellaan nopeutettavaksi menettelyä geneettisesti muunnettujen organismien hyväksymiseksi Euroopassa.
As also emerges from an EU draft that can be seen on the WTO page, the EU plans to speed up the procedure for authorising GMOs in Europe.
13 nimekästä tutkijaa on kääntynyt tässä asiassa puhemies Buzekin ja neuvoston puheenjohtajan Van Rompuyn puoleen ja pyytänyt, että suunnitelmaa harkitaan uudelleen, koska sitä on heidän mukaansa mahdoton hyväksyä.
On this matter, 13 well-respected scientists contacted President Buzek and Council President Van Rompuy with a request for a further review of this plan, which they consider completely unacceptable.
Lisäksi tutkimusten perusteella tiedetään, että eurooppalaisten selvä enemmistö vastustaa geenitekniikan käyttöä maataloudessa.
Surveys also show that a clear majority of Europeans are against the use of genetic engineering in agriculture.
Miksi EU:n luonnos julkaistaan WTO:n sivustolla mutta ei Euroopan parlamentin virallisella sivustolla?
Why has the EU draft been published on the WTO page, but not on the European Parliament’s official page?
Onko geenitekniikkaa koskevien menettelyjen nopeuttaminen todella suunnitteilla?
Is there actually a plan to accelerate the genetic engineering procedure?
Jos vastaus on myönteinen, mistä lähtien niin on ollut?
If so, when will it start?
Jos vastaus on myönteinen, mikä viranomainen sitä toteuttaa?
If so, which authority is responsible?
Eikö menettelyn nopeuttamisen myötä ole pelättävissä, että tarkastukset, joita jo nykyisin on kritisoitu riittämättömiksi, vesittyvät entisestään?
If the procedure is further accelerated, is there not a risk that this will necessarily entail a further ‘watering down’ of the controls, which are already criticised as insufficient?
Mitä vaikutuksia suunnitellulla menettelyn nopeuttamisella on geneettisesti muunnettuja organismeja koskeviin kansallisiin tuonti- tai viljelykieltoihin?
What effects will the planned acceleration of the procedure have on national bans on importing and cultivating GMOs?
Jos nopeuttaminen toteutetaan, miten mahdolliset leviämis- ja terveysriskit selvitetään luotettavasti?
In the face of further acceleration, what should seriously be done to alleviate possible health risks and risks of release of GMOs?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3363/10
WRITTEN QUESTION E-3363/10
Voiko komissio kertoa, mikä on tämänhetkinen kanta brasilialaisen naudanlihan tuontiin EU:n markkinoille?
Can the Commission clarify the current position on bovine imports from Brazil entering the European marketplace?
Elintarvike- ja eläinlääkintätoimisto on arvioinut Brasilian testausmenetelmän ”yleisesti tyydyttäväksi”.
The Food and Veterinary Office has deemed the Brazilian testing procedure as ‘largely satisfactory.’
Onko komissio vakuuttunut siitä, että ”yleisesti tyydyttävä” on riittävä taso kyseisille testausmenetelmille?
Is the Commission convinced that ‘largely satisfactory’ is an adequate standard for such testing procedures?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3364/10
WRITTEN QUESTION E-3364/10
Aihe: Lentoyhtiöiden rahoittaminen vulkaanisen tuhkapilven aiheuttaman kriisin jälkeen
Subject: Funding to airlines in the wake of the volcanic ash cloud crisis
Voiko komissio kertoa, millaista rahoitusta on tarjolla lentoyhtiöille, jotka yrittävät toipua menetyksistä, joita niille koitui viime viikkoina Euroopan vulkaanisen tuhkapilven vuoksi?
Can the Commission indicate what funding will be made available to airlines attempting to recuperate the losses they faced in recent weeks during the volcanic ash cloud crisis in Europe?
Voiko komissio vahvistaa, myönnetäänkö lentoyhtiöille rahoitusta sen perusteella, miten ne kohtelivat kuluttajia kriisin aikana?
Can the Commission confirm whether funding will be awarded to airlines according to treatment of consumers during this crisis?
Voiko komissio kertoa, myöntääkö se rahoitusta lentoyhtiöille, jotka täyttivät velvollisuutensa täysin huolehtimalla asiakkaista ja maksamalla rahat takaisin kriisin aikana?
Can the Commission indicate whether it will award funding to airlines that fully fulfilled their duties in re-accommodating and reimbursing their customers during the time of crisis?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3365/10
WRITTEN QUESTION E-3365/10
Aihe: Irlannin hallituksen investointi Anglo Irish Bank -pankkiin
Subject: Irish Government's investment in Anglo Irish Bank
Mikä on komission kanta kansallistetun rahoituslaitoksen Anglo Irish Bankin rakenneuudistussuunnitelmaan?
What is the Commission's position regarding the restructuring plan for the nationalised financial institution, Anglo Irish Bank?
Onko komissio huolestunut rakenneuudistussuunnitelmasta?
Is the Commission concerned about the restructuring plan?
Onko se esittänyt Irlannin hallitukselle kysymyksiä aiheesta?
Has it raised any questions with the Irish Government about this?
Jos on, kuinka monta kysymystä, ja voisiko komissio tuoda nämä huolenaiheet Euroopan parlamentin jäsenten tietoon?
If yes, how many questions, and would it make these concerns available to MEPs?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3366/10
WRITTEN QUESTION E-3366/10
Aihe: Vesipolitiikan puitedirektiivi ja vesimaksut
Subject: Water Framework Directive and water charges
Vesipolitiikan puitedirektiivin 2000/60/EY EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1 .
The Water Framework Directive 2000/60/EC OJ L 327, 22.12.2000, p.
9 artiklan 4 kohdan mukaan jäsenvaltioiden ei katsota rikkovan direktiiviä, jos ne päättävät olla soveltamatta 9 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan veden hinnoittelupolitiikkaa koskevia säännöksiä ”silloin, kun kyseinen päätös ei vaaranna tämän direktiivin tarkoitusta eikä sen tavoitteiden saavuttamista”.
1. , Article 9.4, indicates that a Member State will not be in breach of the directive for non-implementation of the provision of 9.1, second sentence, on water-pricing policies ‘where this does not compromise the purposes and the achievement of this directive.’
Voiko komissio selventää hieman tämän kohdan merkitystä?
Can the Commission provide some further clarification on the meaning of this point?
Voiko komissio vahvistaa, tarkoittaako 9 artiklan 4 kohta käytännössä sitä, ettei veden hinnoittelupolitiikkaa tarvita, jos direktiivin tavoitteet voidaan saavuttaa muilla keinoin ja jos pilaaja maksaa ‑periaate otetaan huomioon?
Can the Commission confirm whether Article 9.4 effectively means that water-pricing policies could be avoided if the principles of the directive can be achieved through other resources and the principle of the ‘polluter pays’ is adhered to?
9 artiklan 1 kohdassa esitetään, että jäsenvaltiot voivat vesipalveluista aiheutuvien kustannusten kattamisen yhteydessä ottaa huomioon ”kustannusten kattamisen sosiaaliset, ympäristöön kohdistuvat ja taloudelliset vaikutukset”.
Article 9.1 outlines that in relation to the recovery of the costs of water services, Member States may have regard to ‘the social, environmental and economic effects of the recovery.’
Otetaanko komission mielestä vesipalvelujen kiinteämääräisten maksujen soveltamisessa riittävästi huomioon kustannusten kattamisen sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset eri tulotasojen kotitalouksiin?
In the Commission's opinion, does the application of a flat rate charge for water services sufficiently take into account the social and economic effects of the recovery on households with varying income levels?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3367/10
WRITTEN QUESTION E-3367/10
Aihe: Elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväittämistä annetun asetuksen (EY) N:o 1924/2006 ravintosisältöprofiilien vahvistaminen
Subject: Setting of nutrient profiles in Regulation (EC) No 1924/2006 on the nutrition and health claims made on foods
Asetuksen 4 artiklassa säädetään, että komissio vahvistaa viimeistään 19. tammikuuta 2009 ravintosisältöprofiilit, joita elintarvikkeiden tai tiettyjen elintarvikeryhmien on vastattava, jotta ne voidaan varustaa ravitsemus- tai terveysväitteillä.
Article 4 of the Regulation provides for the Commission to establish by 19 January 2009 specific nutrient profiles which food or certain categories of food must comply with in order to bear nutrition or health claims.
Ravintosisältöprofiilit vahvistava ehdotus on edelleen esittämättä.
A proposal establishing nutrient profiles still has to be submitted.
Onko komissio samaa mieltä siitä, että ravintosisältöprofiilien vahvistaminen on nyt kiireellinen asia, ja voiko komissio vahvistaa, että se pitää tätä kysymystä ensisijaisena?
Does the Commission agree that the setting of nutrient profiles is now a matter of urgency, and can the Commission confirm that it considers this issue a priority?
Voiko komissio kertoa, mihin päivämäärään mennessä parlamentti voi odottaa saavansa tämän ehdotuksen?
Can the Commission indicate by what date Parliament can expect to receive this proposal?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3368/10
WRITTEN QUESTION E-3368/10
Aihe: Tuhlaus ja huono hallinto sairaaloissa
Subject: Waste and mismanagement in hospitals
Äskettäin tehdyssä tutkimuksessa talousrikoksista sairaaloissa kiinnitetään huomiota huonoon hallintoon ja julkisten varojen tuhlaamiseen erityisesti silloin, kun kyseessä ovat lääkinnälliset laitteet ja reseptilääkkeet.
According to recent research into financial crime in hospitals, public funds have been mismanaged and wasted, particularly in relation to medical supplies and prescriptions.
Terveydenhuoltokustannusten osuus on Kreikassa 10 prosenttia bruttokansantuotteesta, eli noin 25 miljardia euroa vuodessa.
Expenditure on health care in Greece accounts for 10% of GDP, or approximately 25 billion per year.
Lisäksi Kreikan terveydenhuoltokustannukset kasvavat huomattavasti, ja kasvuvauhti on 6,6 prosenttia vuodessa.
Moreover, expenditure in this sector in Greece is growing rapidly, with an increase of 6.6% per year.
Tällaiset epäsäännönmukaisuudet terveydenhuoltoalalla merkitsevät miljoonien eurojen tuhlausta maan taloudelle vaikeana ajankohtana, jolloin tavoitteena on vähentää alijäämää ja menoja.
Irregularities of this kind in the health sector therefore constitute a squandering of millions of euros at a time when the country is in financial difficulty and the objective is to reduce the deficit and expenditure.
Edellä esitettyjen seikkojen perusteella pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
In light of the above, could the Commission answer the following questions: 1.
Mistä Euroopan unionin rahoittamista ohjelmista Kreikan julkiset sairaalat ovat saaneet tukea viiden edellisen vuoden aikana? 2.
Which programmes subsidised by the EU have provided funds for public hospitals in Greece in the last five years? 2.
Mitä toimia komissio aikoo toteuttaa julkisten sairaaloiden asianmukaisen toiminnan palauttamiseksi ennalleen?
In any case, what measures does the Commission intend to take to ensure that public hospitals function properly again?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3369/10
WRITTEN QUESTION E-3369/10
Aihe: Vulkaanista tuhkaa koskevat tapaukset ja lentomatkustajien oikeudet
Subject: Volcanic ash incidents and air passenger rights
Äskettäin koko Euroopassa jouduttiin perumaan lentoja Euroopan ilmatilassa olleen tuhkan takia.
Following recent events whereby flights all over Europe were grounded due to the presence of volcanic ash in Europe's airspace, what rights did airline passengers stranded in EU countries other than their own have in as far as accommodation is concerned?
Mitä oikeuksia lentomatkustajilla, jotka jäivät sen takia loukkuun muuhun EU:n jäsenvaltioon kuin omaansa, on majoituksen osalta?
In particular, can the Commission clarify the following issues?
Onko matkustajilla oikeus korvaukseen hotellimajoituksesta tapauksissa, joissa he jäivät loukkuun muuhun EU:n jäsenvaltioon kuin omaansa? 2.
Were passengers entitled to reimbursement for hotel accommodation in those cases where they were left stranded in EU countries other than their own?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3370/10
WRITTEN QUESTION E-3370/10
esittäjä(t): Claudio Morganti (EFD) ja Lorenzo Fontana (EFD)
by Claudio Morganti (EFD) and Lorenzo Fontana (EFD)
Aihe: Iranin viranomaisten tekemät eurooppalaisten alusten tarkastukset Persianlahdella
Subject: Searches of European ships by Iranian authorities in the Persian Gulf
23. huhtikuuta vallankumouksen vartijoiden laivasto pysäytti, tarkasti ja päästi sitten jatkamaan matkaansa kaksi Euroopan maiden lipun alla kulkevaa alusta (ranskalainen rahtilaiva ja italialainen Scorpius-alus), jotka navigoivat Persianlahdella.
On 23 April 2010 the navy of the Guardians of the Revolution stopped, searched and subsequently released two ships flying European flags (a French cargo ship and the Italian ‘Scorpius’) which were sailing in the Persian Gulf.
Iranin islamilaisen tasavallan viranomaiset perustelivat kyseisiä tarkastuksia tarpeella varmistaa, että alukset noudattivat ympäristövaatimuksia.
The reason given by the authorities of the Islamic Republic of Iran was the need to check compliance with environmental regulations.
Tarkastukset tehtiin Hormuzin salmessa, alueella, jolla Iranin armeija on jo jonkin aikaa järjestänyt sotaharjoituksia, joihin on liittynyt myös ohjusharjoituksia.
This episode occurred in the Strait of Hormuz, an area in which the Iranian army has been carrying out military exercises, also involving missiles, for some time now.
Kyseinen alue on nykyisen geopolitiikan tärkeä solmukohta myös taloudellisista syistä: Hormuzin salmen läpi kuljetetaan noin 40 prosenttia maailman raakaöljytuotannosta.
This area is a vital intersection in the current geopolitical scene, also for economic reasons, since some 40 % of global crude oil production passes through this strait.
Onko neuvosto tietoinen eurooppalaisiin rahtilaivoihin tehdyistä tarkastuksista ja Iranin sotaharjoituksista Hormuzin salmessa?
Is the Council aware of this episode involving European cargo ships and Iranian military exercises in the Strait of Hormuz?
Missä määrin kyseiset sotaharjoitukset, kun otetaan huomioon myös niihin liittynyt ohjusarsenaali ja Iranin ydinohjelma, huolestuttavat neuvostoa?
To what extent are such military exercises — in view also of the use of missile arsenals and the Iranian nuclear programme — of concern to the Council?
Yhtyykö neuvosto käsitykseen siitä, että Iranin islamilaisen tasavallan sotilastoiminnan eskaloituminen Hormuzin salmessa saattaisi johtaa geopoliittista tilannetta ja rauhaa horjuttaviin seurauksiin sekä öljykriisiin, joka voisi uhata maailman jo ennestään vakavaa taloudellista tilannetta?
Does the Council agree that an escalation of military activity by the Islamic Republic of Iran in the Strait of Hormuz area could have a destabilising effect on the geopolitical situation and on peace, and could also lead to an oil shock which could undermine the already serious global economic and financial situation?
Mihin myös luonteeltaan diplomaattisiin toimenpiteisiin neuvosto aikoo asiassa ryhtyä?
What measures, also of a diplomatic nature, does the Council intend to take in this regard?
Neuvosto ei ole keskustellut Iranin viranomaisten tekemistä eurooppalaisten alusten tarkastuksista Persianlahdella.
The issue of searches of European ships by Iranian authorities in the Persian Gulf has not been discussed by the Council.
Neuvosto on kuitenkin useaan otteeseen ilmaissut vakavan huolensa kysyjän mainitsemista Iranin ohjus- ja ydinohjelmista.
The Council has, however, on several occasions, expressed its serious concern at the Iranian missile and nuclear programmes, to which the Honourable Members refer.
Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto hyväksyi 9. kesäkuuta 2010 annetulla päätöslauselmalla 1929(2010) joukon uusia Iranin vastaisia pakotteita siitä syystä, että Iran ei ole halukas noudattamaan joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevia kansainvälisiä velvoitteitaan.
By Resolution 1929 (2010) of 9 June 2010, the United Nations Security Council adopted a further set of sanctions against Iran because of its reluctance to live up to its international obligations in the area of non-proliferation.
Eurooppa-neuvosto kehotti 17. kesäkuuta 2010 ulkosuhteiden neuvostoa hyväksymään seuraavassa istunnossaan toimenpiteitä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaan 1929 sisältyvien toimenpiteiden ja rinnakkaistoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi.
On 17 June 2010, the European Council invited the Foreign Affairs Council to adopt at its next session measures implementing those contained in the UN Security Council Resolution 1929 as well as accompanying measures.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3371/10
WRITTEN QUESTION E-3371/10
Onko komissio tietoinen eurooppalaisiin rahtilaivoihin tehdyistä tarkastuksista ja Iranin sotaharjoituksista Hormuzin salmessa?
Is the Commission aware of this episode involving European cargo ships and Iranian military exercises in the Strait of Hormuz?
Missä määrin kyseiset sotaharjoitukset, kun otetaan huomioon myös niihin liittynyt ohjusarsenaali ja Iranin ydinohjelma, huolestuttavat komissiota?
To what extent are such military exercises — in view also of the use of missile arsenals and the Iranian nuclear programme — of concern to the Commission?
Yhtyykö komissio käsitykseen siitä, että Iranin islamilaisen tasavallan sotilastoiminnan eskaloituminen Hormuzin salmessa saattaisi johtaa geopoliittista tilannetta ja rauhaa horjuttaviin seurauksiin sekä öljykriisiin, joka voisi uhata maailman jo ennestään vakavaa taloudellista tilannetta?
Does the Commission agree that an escalation of military activity by the Islamic Republic of Iran in the Strait of Hormuz area could have a destabilising effect on the geopolitical situation and on peace, and could also lead to an oil shock which could undermine the already serious global economic and financial situation?
Mihin myös luonteeltaan diplomaattisiin toimenpiteisiin komissio aikoo asiassa ryhtyä?
What measures, also of a diplomatic nature, does the Commission intend to take in this regard?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3375/10
WRITTEN QUESTION E-3375/10
Aihe: Euroopan komission 27. huhtikuuta 2010 antama tiedonanto vulkaanisen tuhkapilven vaikutuksista lentoliikennealaan
Subject: European Commission's information note of 27 April 2010 ‘The impact of the volcanic ash cloud crisis on the air transport industry’
Valtiontukisääntöjen soveltamista koskevan 3.1.6. kappaleen 40 kohdassa komissio toteaa Euroopan ilmatilan sulkemiseen johtaneista päätöksistä ja sen seurauksista lentoliikennealalle, että se voisi laatia valtiontuen myöntämisen edellytyksiä selvittävän tiedonannon ja keskustella niistä jäsenvaltioiden kanssa oikeasuhteisten ja koordinoitujen toimien saavuttamiseksi (SEC (2010)533).
In Section 3.1.6., Application of the rules on state aid, point 40, the Commission states that in light of the considerations that led to the closure of the European airspace and its consequences for the air transport sector, the Commission could prepare a communication clarifying the requirements to be fulfilled to provide such aid and discuss it with Member States so as to achieve a proportionate and coordinated response (SEC(2010)533).
2. esittää aikataulun tiedonannon laatimiseksi
Inform on the results of the discussions with the Member States? 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3376/10
WRITTEN QUESTION E-3376/10
Aihe: Kuorma-autonkuljettajien valvontamenettelyjen yhdenmukaistaminen
Subject: Harmonisation of procedures for checks on road-haulage drivers
Euroopan parlamentin työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta hylkäsi 28. huhtikuuta 2010 ensimmäisessä käsittelyssä yhteisön lainsäädäntöehdotuksen, jolla olisi sallittu itsenäisille kuorma-autonkuljettajille säädettyjen 48 viikkotyötunnin huomattava ylittäminen.
On 28 April 2010, Parliament's Committee on Employment and Social Affairs rejected at first reading a proposal for EU legislation that would have allowed self-employed road-haulage drivers to greatly extend their weekly working time beyond the statutory 48 hours.
Tämä asia, josta on jo pitkään keskusteltu Euroopan parlamentissa, herättää myös kysymyksen näiden kuljettajien työaikojen valvontamenettelyistä.
This issue, which has long been a subject of debate in Parliament, also calls into question procedures for checks on the working time of drivers.
Tällä hetkellä, jos jäsenvaltiossa havaitaan ulkomaisen yrityksen tai ulkomaisen kuljettajan alueensa ulkopuolella tekemä rikkomus, jäsenvaltio ei voi itse määrätä kuljettajalle seuraamusta.
Currently, if a Member State finds that an infringement has been committed by a foreign company or a foreign driver operating outside their own country, the Member State is unable to impose a penalty on the driver.
Työaikojen osalta jäsenvaltiot voivat siis valvoa vain omia kansalaisiaan ja määrätä seuraamuksia vain näille.
Thus in terms of working time, Member States are only able to carry out checks and impose penalties on their own nationals.
Voiko komissio kertoa, aikooko se toteuttaa lähitulevaisuudessa valvonta- ja seuraamusjärjestelmien yhdenmukaistamisen?
Does the Commission intend to harmonise systems of checks and penalties in the near future?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3377/10
WRITTEN QUESTION E-3377/10
Aihe: Palveludirektiivin 2006/123/EY täytäntöönpanon vaikutukset torikauppaan ja katukauppiaisiin Italiassa
Subject: Transposition of Directive 2006/123/EC on services in the internal market and the implications of its application to local (street) markets and street traders in Italy
Italiassa on viime kuukausina osoitettu mieltä direktiivin täytäntöönpanon hankalista vaikutuksista torien katukauppiaisiin, jotka joutuvat nyt kilpailemaan suurten myymäläketjujen kanssa.
A number of demonstrations have been held in Italy in the course of the last month to draw attention to the problematic implications of implementing the directive for street market traders, who will have to face new forms of competition from big retailers.