natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Voiko komissio selittää, kuinka kansalaisten oletetaan voivan suojella oikeuksiaan turvallisuusvaatimusten väärinkäytöltä tai väärältä täytäntöönpanolta, jos vaatimukset pidetään salaisina, koska asetusta ja sen salaista liitettä sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa? 6.
explain how individuals can protect their rights in case of abuse or wrong implementation of the norms if the norms are kept secret, since the Regulation and its confidential Annex are directly applicable in all Member States? 6.
Voiko komissio selittää, kuinka kansalaisten oletetaan tuntevan täsmällisesti yleisiin sääntöihin sisältyvät poikkeukset, jotka mainitaan esimerkkeinä komission lehdistötiedotteessa?
explain how citizens are supposed to know about the precise exemptions to the general rules, which are provided as examples in the EC press release?
Kuinka ja mille viranomaiselle kansalaiset voivat esittää valituksensa, jos mainittuja poikkeuksia koskevat säännöt pidetään salaisina? 7.
How can they complain and to which authority if the rules providing for those exceptions are kept secret? 7.
Voiko komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille täydellisen yksityiskohtaisesti niiden henkilöiden nimet (tai virka-asemat), jotka jäsenvaltiot ja komissio ovat valtuuttaneet vastaanottamaan salaisia tietoja?
inform the European Parliament, in full detail, of the names of the persons (or their official jobs) who are authorised by the Member States and the Commission to receive the confidential information?
Tässä asiassa sovellettavan asetuksen (EY) 622/2003 EUVL L 89, 5.4.2003, s. 9.
According to Article 3 of EC Regulation 622/2003 OJ L 89, 5.4.2003, p.
3 artiklan mukaisesti toimenpiteet ovat salaisia ja ne ”luovutetaan ainoastaan jäsenvaltioiden tai komission asianmukaisesti valtuuttamille henkilöille”.
9. , which is to be applied in this case, those measures ‘shall be made available only to persons duly authorised by a Member State or the Commission’.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5089/06
WRITTEN QUESTION E-5089/06
Aihe: Eurooppalainen alaikäisten vastaanotto-ohjelma
Subject: European programme for incoming unaccompanied minors
Italiassa ja Euroopassa on tuhansia ”ilman huoltajaa tulleita alaikäisiä”, joilla ei ole henkilöpapereita ja jotka jäävät nopeasti oman onnensa nojaan.
The thousands of ‘unaccompanied minors’ arriving in Italy and elsewhere in Europe are quickly left to their own devices.
Lampedusaan heitä on saapunut 2000 kolmen viime vuoden aikana ja 800 yksistään vuonna 2006.
Over the past three years, 2000 have come in to Lampedusa — fully 800 of them in 2006.
Nämä ”pikkuhaamut”, jotka kiertävät Italiaa ja Eurooppaa ilman henkilöllisyyttä, joutuvat lähes aina rikollisjärjestöjen uhreiksi.
These child ‘ghosts’ travel around Italy and Europe without an identity, and almost always fall prey to criminal organisations.
Viimeisin ilman huoltajaa tulleiden alaikäisten ryhmä saapui Lampedusaan 29. lokakuuta.
The latest group of unaccompanied minors arrived in Lampedusa on 29 October 2006.
Jotkut heistä suljetaan säilöönottokeskuksiin, koska iän määrittämisessä käytettävän menetelmän (luiden röntgenkuvaus) virhemarginaali on suuri, eikä menetelmä sovellu lainkaan näin merkittävien kohtelua koskevien päätösten sinetöimiseen (sulkeminen säilöönottokeskukseen vai ei).
Some are shut away in short-stay centres because the method used to determine their age (bone x‑rays) has a very large margin for error and is a totally inappropriate means of deciding between two options entailing very different forms of treatment (i.e. whether to hold them in a centre or not).
Jotkut taas sijoitetaan rakenteisiin, jotka eivät kuitenkaan täytä tehtäväänsä eivätkä juuri eroa säilöönottokeskuksista.
Others are taken in by organisations that are not up to the task assigned to them and are little different from detention centres.
Näihin laitoksiin sijoitetut nuoret eivät pysy niissä kauankaan vaan pakenevat ensimmäisen tilaisuuden tullen.
In the latter instance, the young people stay only until they can find a way of running away.
Monet heistä päätyvät alamaailman käsiin.
Many of them still end up in the hands of criminals.
Vain joissakin maissa (kuten esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa) asia hoidetaan hiukan järkevämmällä tavalla: näille alaikäisille myönnetään oleskelulupa, jotta heillä olisi jonkinlaiset mahdollisuudet rakentaa itselleen tulevaisuutta.
Only a few countries (such as the United Kingdom) adopt what would appear a more sensible approach, giving such minors a residence certificate in order to place them in a position to build a future for themselves.
Koska asiasta ei ole olemassa yhteisön lainsäädäntöä, eikö komission mielestä olisi välttämätöntä laatia eurooppalainen ilman huoltajaa tulevien alaikäisten vastaanotto-ohjelma, joka kattaisi ongelman eri osa-alueet?
Given the lack of European legislation on the matter, would the Commission not agree that a European programme for incoming unaccompanied minors, covering the various aspects of the problem, should be introduced?
Aikooko komissio laatia vihreän kirjan tästä aiheesta, joka koskee kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien suojelua?
Does it intend to draft a Green Paper on this issue, which concerns the protection of some of the most vulnerable members of human society?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5090/06
WRITTEN QUESTION E-5090/06
Aihe: Autojen polttoaineena käytetyn maaöljyn korvaaminen tuontikasviöljyllä, joka on tuotettu trooppisista suoalueista hiilidioksidipäästöjen lisääntymisen kustannuksella
Subject: Replacing petroleum as fuel for cars by importing vegetable oil produced from increased CO2 emissions from tropical peatlands
Onko komissio tietoinen siitä, että muun muassa hydrologian laboratorion Delft Hydraulicsin toteuttamasta ja 31. lokakuuta 2006 Nairobin ilmastokonferenssissa julkistettuun Wetlands International ‑ympäristöjärjestön raporttiin sisältyvästä tutkimuksesta käy ilmi, että Indonesiassa suuren humuspitoisuuden omaavia soita ei pelkästään kuivateta, vaan kuivattamisen jälkeen paksu hedelmällinen kerros vanhaa kasviperäistä pinta-ainesta tuhotaan nopeasti polttamalla ja muilla hapettumisen muodoilla, minkä vuoksi hiilidioksidipäästöjen määrä on kasvanut 2000 miljoonaa tonnia vuodessa?
Is the Commission aware that a study by Delft Hydraulics — which is, inter alia , a hydrodynamics laboratory — for a report by the environmental organisation Wetlands International, published on 31 October 2006 during the climate talks in Nairobi, shows that not only are humous peatlands being drained, but that subsequently, because of fires and other forms of oxidation, the thick fertile layer of old plant material is quickly destroyed, as a result of which 2000 million tonnes of CO2 more a year is now being emitted?
Onko komissio tietoinen siitä, että tämä uusi päästölähde muodostaa verrattain merkittävän lisän maailmanlaajuisiin päästöihin, joiden kokonaismäärä on 26000 miljoonaa tonnia, ja että sen seurauksena Indonesia nousee sijalta 21 sijalle 3 maailman eniten kasvihuonekaasuja päästävien valtioiden luettelossa Kiinan ja Yhdysvaltojen jälkeen?
Is the Commission aware that this new source of emissions makes a relatively large addition to the global emission volume of 26000 million tonnes and that as a result, in the ranking of greenhouse gas producing states, Indonesia moves up from twenty-first to third place, behind the US and China?
Onko komissio tietoinen siitä, että tämän ympäristön uuden tuhoamisen tarkoituksena on perustaa kyseisille alueille palmuöljyviljelmiä erityisesti ajoneuvojen polttoaineeksi tarkoitetun palmuöljyn vientiä varten, ja että palmuöljyä pidetään ilmaston suojelemisen kannalta parempana vaihtoehtona kuin fossiilisia polttoaineita, mutta että laskelmien mukaan jokainen tällä menetelmällä tuotettu palmuöljytonni vapauttaa ilmakehään 20 tonnia hiilidioksidia?
Is the Commission aware that the purpose of this environmental devastation is to establish oil palm plantations on the land concerned in order to export palm oil as a fuel for vehicles, in particular, which should be more beneficial for climate conservation than fossil fuels, but that it has been calculated that, for every tonne of palm oil produced in this way, 20 tonnes of CO2 are released?
Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että biopolttoaineiden tuottaminen tällä tavoin ei tue millään lailla kasvihuoneilmiön torjumista, vaan on vaikutukseltaan päinvastainen, ja että sen vuoksi ei ole suositeltavaa edistää kyseisen öljyn käyttöä autojen polttoaineena Euroopassa?
Does the Commission agree that producing biofuel in this way makes not the slightest positive contribution towards combating the greenhouse effect, but, rather, results in quite the reverse, and that this makes it undesirable to promote the use of that oil as a fuel for cars in Europe?
Muistaako komissio kirjalliseen kysymykseeni E‑3106/05 29. marraskuuta 2005 antamansa vastauksen, jossa komissio toteaa tukeneensa Indonesiaa viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana yli 100 miljoonalla eurolla kestävän metsänhoidon edistämiseksi maassa ja että se odotti voivansa jatkaa kyseistä yhteistyötä maan muidenkin metsien saamiseksi kestävän metsänhoidon piiriin ja että se piti huolestuttavana, mikäli investoinnit toimivat kestävän kehityksen periaatteiden vastaisesti ja johtavat ympäristön laajamittaiseen vahingoittumiseen?
Does the Commission recall its answer dated 29 November 2005, to my questions in E‑3106/05, stating that, over the past decade, it had provided Indonesia with more than EUR 100 million in financial support for sustainable forest management, in the expectation that cooperation could be continued with a view to the sustainable management of the country's remaining forests, and that it was of concern if investment ran contrary to the principles of sustainable management and led to widespread environmental degradation?
Mitä tuloksia on toistaiseksi saatu aikaan Indonesian kanssa ylläpidettyjen yhteyksien ja maalle myönnetyn tuen ansiosta, kun tavoitteena on torjua ilmaston suojelemisen kannalta väärää tapaa tuottaa palmuöljyä?
What have the contacts with, and support for, Indonesia achieved in the meantime with regard to combating a palm oil production method which, in terms of climate protection, is wrong?
Mitä mahdollisuuksia komissio näkee vähentää öljytuotteiden käyttöä tai käyttää niiden sijaan sähköä tai vetyä, jolloin palmuöljyn tuontitarvetta voidaan vähentää huomattavasti?
What scope does the Commission see for reducing consumption of petroleum products, or the use of electricity and water, as a result of which the need for palm oil imports can be greatly reduced?
Lähde: alankomaalainen päivälehti ”De Volkskrant” 4. marraskuuta 2006.
Source: the Dutch newspaper ‘ De Volkskrant ’, 4 November 2006.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5091/06
WRITTEN QUESTION E-5091/06
Toisinaan työntekijöille järjestetään muutamia tunteja työtä, mikä hädin tuskin riittää majoituksen tai matkalipun maksamiseen.
In some cases they arrange only just enough work for them to pay for their accommodation and outward travel.
Kyseessä ovat maataloudessa, kasvihuoneissa ja rakennuksilla tehtävät työt.
The problem affects people working in agriculture, in greenhouses and in civil construction.
Tuoreimmassa tapauksessa kyse on noin 80 portugalilaisesta, jotka työskentelivät mökkikylässä Stramproyssa 200 kilometrin päässä Haagista ilman rahaa ja mahdollisuuksia ostaa elintarvikkeita.
The most recent case involves almost 80 Portuguese workers in Stramproy, 200 km south of The Hague, who were living in a bungalow park without any money and without any means of purchasing food.
Tempo Team EU-Flex ja Workday-nimiset yritykset palkkasivat nuoret Portugalissa.
The undertakings concerned are Tempo Team EU‑Flex and Worktoday, which recruited them in Portugal.
Mutta on myös lukuisia muita, muun muassa öljynporauslautoilla toimivia yrityksiä.
However, there are a number of other cases, including on oil rigs.
Huomattakoon, että havaintojeni mukaan joillekin työntekijöille on kirjoitettu kuitteja, joissa ei ole lainkaan yrityksen nimeä, joten ei ole tiedossa, toimitetaanko Alankomaiden viranomaisille lainkaan tietoja.
I also saw that some workers had been given receipts that did not mention the name of the firm issuing them, and with no way of knowing whether or not the Dutch authorities had been informed.
Työntekijöiden palkkaamista harjoitetaan edelleen lehti-ilmoitusten välityksellä ja kuljetus hoidetaan vuokratulla bussilla.
Workers continue to be recruited by means of newspaper advertisements and are transported in hired coaches.
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä kummankin kyseessä olevan maan kanssa, jotta työpaikkoja koskevat tarkastukset hoidetaan tehokkaasti ja otetaan käyttöön tarvittavat mekanismit, joilla torjutaan vailla oikeuksia olevan työn teettäminen, joka on ”modernia orjakauppaa”, jota harjoitetaan lukuisissa Euroopan unionin maissa ja josta tämä Alankomaiden eteläosissa ilmennyt tapaus on uusi surullinen esimerkki?
What action will it take, together with the governments of the two countries, to ensure that effective work inspections take place and the necessary mechanisms are set in motion to combat the exploitation of workers without rights and the downright ‘modern slavery’ practised in various countries of the European Union, of which this case in the south of the Netherlands is a further sad example?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5092/06
WRITTEN QUESTION E-5092/06
Aihe: Maahanmuuttajien yhdistysten tukeminen Alankomaissa
Subject: Support for emigrants' associations in the Netherlands
Vierailtuani äskettäin Amsterdamin portugalilaisessa yhdistyksessä Alankomaissa sain tietää siellä tehdystä merkittävästä työstä, jonka tarkoituksena on saada portugalilainen yhteisö sopeutumaan Alankomaihin, mutta siten, että portugalilainen kulttuuri säilyy elävänä ja maassa asuvien yhteisöjen kulttuurien välistä vuoropuhelua edistetään.
During a recent visit to the Amsterdam Portuguese Association in the Netherlands, I witnessed the important work being carried out there with the aim of integrating the Portuguese community in the Netherlands whilst keeping Portuguese culture alive and fostering a cultural dialogue among the various communities there.
Yhdistykset kärsivät kuitenkin erityisesti taloudellisten resurssien puutteesta.
However, they are struggling to cope with scant resources, particularly financial resources.
Mitä tukia voidaan myöntää sitä varten, että muodostetaan työryhmiä, jotka lisäävät yhteisön lainsäädäntöä koskevaa tietämystä, ja että koulutetaan nuorisoa ja nuoriso-ohjaajia, jotka seuraavat uusien muuttovirtojen kehitystä? 2.
Can the Commission say what support can be given for the organisation of working groups promoting greater knowledge of Community legislation, training for young people and frameworks geared to accompanying the development of new migration flows?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5093/06
WRITTEN QUESTION E-5093/06
Aihe: Yhteisön tuet Cimpor-yritykselle
Subject: Community support for Cimpor
Cimpor-yrityksellä (Indústria de Cimentos, SA) on Souselasissa Coimbrassa merkittävä sementtitehdas, jossa työskentelee yli 300 henkilöä (190 palkattuina työntekijöinä ja loput alihankkijoina).
The firm Cimpor-Indústria de Cimentos SA has a large cement factory in Souselas, Coimbra, employing more than 300 people (190 workers employed directly and others by way of subcontracting).
Vieraillessani äskettäin kyseisessä tehtaassa minulla oli tilaisuus todeta, että yrityksessä on tehty merkittäviä investointeja ympäristön tilan parantamiseksi ja suunniteltu uusia investointeja, joilla pyritään vähentämään tämäntyyppisen yrityksen voimakasta ympäristövaikutusta.
During a recent visit to the factory I was able to see for myself that significant investments have been made in improving environmental conditions and that further investment is planned with the aim of reducing the strong impact that an undertaking of this kind has on the environment.
Mitä yhteisön tukia on myönnetty tälle yritykselle erityisesti ympäristön tilan parantamiseksi toteutettuja investointeja varten? 2.
Can the Commission say what Community support has been granted to this undertaking for the investments made, in particular in order to improve environmental conditions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5095/06
WRITTEN QUESTION E-5095/06
Aihe: Biopolttoaineen tuonnin seuraukset
Subject: Consequences of imports of biofuel
Onko komissio tietoinen laajoista hakkuista, joita tapahtuu Brasilian ja Borneon kaltaisilla alueilla, kun ensimmäisen sukupolven biopolttoainetta tuodaan EU-maihin?
Is the Commission aware of the large-scale deforestation taking place in areas such as Brazil and Borneo as a result of imports of first-generation biofuel by the EU countries?
Hakkuut aiheutuvat soija‑, sokeriruoko‑ ja palmuistutuksista, joista saatava sato (erityisesti palmuöljy) suurelta osin viedään Eurooppaan, jossa siitä valmistetaan biopolttoainetta.
This deforestation is attributable to the cultivation of soya, sugarcane and palm trees which are exported to Europe in particular (especially palm oil) with a view to the manufacture of biofuel in European countries.
Tuonnin kasvua on myös tarkasteltava suhteessa siihen, että komissio panostaa biopolttoaineiden käyttöön autoissa.
The rising volume of imports must also be seen in the light of the Commission opting for the use of biofuel in cars.
Esimerkiksi palmuöljyn laajamittainen tuonti merkitsee sitä, että Borneoon ollaan tällä hetkellä luomassa maailman suurinta öljypalmuviljelmää.
The huge imports of palm oil in particular mean, for example, that the world's largest plantation of oil palms is at present being established in Borneo.
Sen tieltä on määrä hakata lähes kaksi miljoonaa hehtaaria sademetsää.
Close on 2 million hectares of rainforest are to be cleared.
Katsooko komissio, että edellä kuvattu käytäntö vastaa ilmoitettua tavoitetta, jonka mukaan EU:n on tuettava kestävää kehitystä ja elämän monimuotoisuutta maailman köyhimmissä maissa?
Does the Commission believe that the above practice can be in conformity with the stated objective that the EU must support sustainable development and biodiversity in the world's poorest countries?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5096/06
WRITTEN QUESTION E-5096/06
Aihe: Jättiläisrekkojen käyttöönotto EU:ssa
Subject: Introduction of ‘gigaliners’ (giant lorries) in the EU
Monissa EU:n jäsenvaltioissa on tällä hetkellä käynnissä pilottihankkeita, jotka koskevat jättimäisten rekkojen sallimista maantieliikenteessä.
At present, pilot schemes are being carried out in several EU Member States with a view to allowing gigaliner trucks onto the roads.
Hankkeen kannattajat toivovat, että 25 metriä pitkien ja 60 tonnia painavien raskaiden rekka-autojen mahdollisen käyttöönoton avulla voidaan vähentää kasvavan tavaraliikenteen maanteille aiheuttamaa kuormitusta ja vakiinnuttaa ympäristöystävällinen liikennemuoto.
Supporters of the scheme hope that the introduction of 25-metre-long HGVs weighing 60 tonnes will solve the problem of the rise in goods traffic and establish an environmentally friendly means of transport.
Näiden tavoitteiden saavuttaminen on kuitenkin kyseenalaista.
It is however, doubtful, whether these goals will be achieved.
Ekologiselta ja taloudelliselta kannalta jättimäiset rekat merkitsevät kovaa kilpailua muihin liikennemuotoihin – kuten laivoihin ja rautateihin – nähden.
Both environmentally and economically, gigaliners are stiff competition for other modes of transport, such as shipping and rail transport.
Jos jättiläisrekat ovat menestys, niitä aletaan myös käyttää laajalti, jolloin muiden liikennevälineiden osuus vastaavasti pienenee.
If the gigaliner pilot schemes are successful, the vehicles will be introduced across the board, which will, in turn, squeeze out other forms of transport.
Tuloksena ei olisi maanteillä tapahtuvien tavarankuljetusten väheneminen vaan niiden lisääntyminen.
The result would be not less but more goods traffic on the roads.
On arvosteltu myös tarvittavia investointeja infrastruktuureihin, jättiläisrekkojen vajavaista käyttöastetta, tarvetta lastien purkuun kaupunkiliikenteessä sekä entistä suurempia vahinkoja onnettomuustapauksissa.
Further problems with the plans are the required investment in infrastructure, failure to use full vehicle capacity, the need to transload in order to deliver to built-up areas and greater damage in the event of an accident.
Miten komissio arvioi nykyisen infrastruktuurin (sillat, levähdyspaikat) laajentamistarvetta, ja miten se arvioi näin aiheutuvia kustannuksia suhteessa jättiläisrekkojen käytöstä saatavaan hyötyyn? 3.
What is the Commission's view on the need to develop existing infrastructure (bridges, rest areas etc.) in the Member States and the cost-benefit relationship of the measures necessitated by the use of gigaliners?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5097/06
WRITTEN QUESTION E-5097/06
Aihe: Kulttuurin syrjäyttäminen neljännessä yhteisön tukikehyksessä
Subject: Relegation of culture under the fourth Community support framework
Kreikkaa pidetään EU-maana, joka jatkuvasti luo kulttuuria vuodesta 8000 eKr. aina meidän päiviimme asti.
Greece is the EU Member State considered to be the interrupted fount of culture of from 8000 BC to the present.
Antiikin Kreikan korkeakulttuurin jäljet eivät näy ainoastaan nykyisen Kreikan alueella tuhansin muistomerkein, vaan ulottuvat laajemmalle Välimeren alueelle sekä Balkanin alueelle, Vähä-Aasiaan ja nykyisen Turkin (joka perustaa matkailunsa kreikkalaisten muistomerkkien hyödyntämiseen) Aasian puoleiseen osaan, Lähi-itään ja Afrikkaan, esimerkiksi Egyptiin ja muuallekin.
Evidence of the major achievements of Ancient Greek civilisation is to be found not only in modern Greece with its thousands of monuments but also over a wider area extending further along the Mediterranean and also including the Balkans, Asia Minor and present-day Asiatic Turkey (whose tourist industry basically capitalises on Greek monuments), the Middle East and Africa, for example Egypt and elsewhere.
Kreikkalainen kulttuuri on nykyisen yleismaailmallisen kulttuurin perusta, ja myös eurooppalainen kulttuuri sekä kansojen saavutukset demokratian alalla rakentuvat sille.
Greek civilisation not only forms the basis of modern civilisation worldwide but also is the cornerstone of contemporary European civilisation and the democratic achievements of the various peoples.
Kaikki nämä tunnetut ja kansainvälisesti tunnustetut tosiseikat näyttävät kuitenkin jääneen Kreikan johdolta ymmärtämättä, sillä se on heikentänyt Kreikan kulttuurin tukemisen pelkän alaohjelman tasolle uudessa (neljännessä peräkkäisessä) yhteisön tukikehyksessä, joka koskee vuosia 2007–2013.
However, these internationally recognised merits, while a matter of common knowledge, appear to be somewhat unappreciated by the Greek Government which, under the new (fourth) Community support framework 2007‑13, has chosen to downgrade Greek culture to the status of a mere sub-programme for funding purposes.
Kulttuurista tulee – kreikkalaisen lehdistön mukaan – ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan toimintaohjelman alaohjelma, mikä tapahtuu ensimmäistä kertaa, sillä tähän asti kulttuurilla on ollut Kreikassa oma itsenäinen toimintaohjelmansa.
According to the Greek press, culture is to be a sub-programme forming part of the ‘Environment-Sustainable Development’ operational programme, something which is quite unprecedented, since, until now, an independent operational programme has been devoted specifically to culture in Greece.
Onko komissio vastuussa tästä omituisesta valinnasta?
Does the Commission bear responsibility for this odd decision?
Jos ei, kuka kekseliäs henkilö esitti tämän edellä mainitun idean?
If not, which ‘leading light’ came up with the idea?
Kuka on vastuussa ajatuksesta, että kreikkalaista (näin ollen myös eurooppalaista) kulttuurista rikkautta esiin tuovien toimien tukemisen katsotaan olevan taloudelliselta kannalta ”hyödytöntä” ja ”kannattamatonta”?
Who is responsible for the insinuation that support for the initiatives seeking to give greater prominence to the rich Greek (and hence) European cultural heritage are ‘pointless’ and ‘counterproductive’ in financial terms?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5098/06
WRITTEN QUESTION E-5098/06