natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopan komissio on jo monen kuukauden ajan valmistellut lopullista kantaa kaikkien tärkeimmistä aiheista, joista komission jäsen Mandelson on jo maininnut useaan otteeseen.
The Commission has already spent many months preparing the final position which it intends to adopt with regard to the most important topics — ones in respect of which Mr Mandelson (Commissioner) has already spoken on a number of occasions.
Vielä ei kuitenkaan ole saatu tietoja herkkien tuotteiden luettelosta, jonka komissio saattaa esittää Hong Kongin neuvotteluissa.
However, no information has yet been received concerning the list of sensitive products which the Commission could take to the negotiations in Hong Kong.
Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se todella esittää herkistä tuotteista luettelon, jota niin monet eurooppalaiset alat odottavat?
Will the Commission say whether it is indeed intending to draw up a list of sensitive products, such as a number of European sectors have been calling for?
Jos aikoo, voiko komissio toimittaa tämän kysymyksen esittäjälle kyseisen luettelon?
If so, could the Commission send that list to the author of this question?
Jos komissio ei aio laatia mainittua luetteloa Dohan neuvottelukierrosta varten, miksi ei?
If the Commission is not intending to produce such a list in preparation for the Doha Round negotiations, would it explain why?
Onko komissio tietoinen monien eurooppalaisten alojen nykyisestä huolesta, jota luettelon puuttuminen saattaa niille merkitä?
Is it aware of the major concern which is currently being felt by the various European sectors on account of the damage which they may suffer as a consequence?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4367/05
WRITTEN QUESTION E-4367/05
esittäjä(t): Giusto Catania (GUE/NGL) ja Roberto Musacchio (GUE/NGL)
by Giusto Catania (GUE/NGL) and Roberto Musacchio (GUE/NGL)
Aihe: Ali Berishan tapaus
Subject: Case of Ali Berisha
Ali Berisha on entisen Jugoslavian kansalainen, jonka pysyvä asuinpaikka oli 26. helmikuuta 1992 asti Sloveniassa, jossa hänellä oli täydet kansalais- ja poliittiset oikeudet.
Ali Berisha is a citizen of former Yugoslavia who until 26 February 1992 was ‘permanently resident’ in Slovenia, where he enjoyed full civil and political rights.
Slovenian hallitus poisti salaisessa operaatiossa 26. helmikuuta 1992 väestörekisteristä useiden tuhansien henkilöjen (Slovenian hallituksen mukaan ainakin 18305 henkilön) tiedot ja mitätöi siten heidän olemassaolonsa oikeudellisen perustan.
On 26 February 1992 the Slovene Government underhandedly deleted the names of thousands of people (at least 18305 , according to the government’s own figures) from the permanent residence registers, thereby doing away with the legal basis for their existence.
Hän eli seuraavat vuodet Saksassa, jossa hän joutui esiintymään Kosovon pakolaisena, sillä viranomaiset eivät myöntäneet hänelle turvapaikkaa sillä perusteella, että hänet oli poistettu väestörekisteristä.
Afterwards he lived in Germany, where he was obliged to describe himself as a ‘Kosovo refugee’ because the authorities would not give him asylum as an erased resident.
Tällä hetkellä Ali Berisha perheineen on Ljubljanassa, ja Slovenian ja Saksan hallitukset aikovat saattaa heidän karkotuksensa päätökseen.
At the moment the Berisha family are in Ljubljana and the Slovene and German Governments mean to bring their deportation to a conclusion.
Ottaen huomioon Slovenian perustuslakituomioistuimen vahvistaman kannan, jossa väestörekisteristä poistaminen todetaan laittomaksi ja jossa määrätään vakinaisen asukkaan statuksen palauttamisesta väestörekisteristä poistettujen henkilöjen tapauksessa, sekä toisaalta Slovenian sisäministerin 11. marraskuuta 2005 antaman ilmoituksen, jonka mukaan väestörekisteristä poistaminen oli välttämätöntä Slovenian kansalaisten ydinjoukon määrittelemiseksi, katsooko komissio, että väestörekisteristä poistettujen henkilöjen oikeuksien mitätöimiseen tähtäävä Slovenian hallituksen politiikka on Ali Berishan symboliseksi muodostuneessa tapauksessa vastoin Nizzassa hyväksytyn Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklassa ilmaistua syrjintäkieltoa?
In the light of the established position of the Slovene Constitutional Court, which maintains that the erasure was illegal and advocates the principle that the erased should be restored to their permanent resident status, and, conversely, the statement by the Slovene Ministry for the Interior on 11 November 2005 to the effect that the erasure was necessary in order to define the ‘core body of Slovene citizens’, does the Commission not believe that, as far as the emblematic case of Ali Berisha is concerned, the Slovene Government’s policy of deliberately denying the erased residents their rights is contrary to the principle of non-discrimination, as laid down in Article 21 of the Union Charter of fundamental rights?
Voiko komissio vedota Slovenian ja Saksan hallituksiin, jottei Ali Berishaa karkoteta, jotta hän saa pysyvän oleskeluoikeuden Sloveniassa ja jotta hänelle taataan täydet ihmisoikeudet sekä kansalais- ja poliittiset oikeudet?
Could the Commission make representations to the Slovene and German Governments to ensure that, instead of being deported, Ali Berisha is once more deemed permanently resident in Slovenia and hence will be entirely free to enjoy human, civil, and political rights?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4368/05
WRITTEN QUESTION E-4368/05
Aihe: Sodanaikaisia miinoja koskevien varoitusten puuttuminen matkailijoiden uudelleen löytämillä Kroatian rannikkoalueilla
Subject: Failure to provide warnings about mines left over from wartime in the coastal areas of Croatia, to which tourists are increasingly returning
Onko komissio tietoinen siitä, että Kroatiassa on edelleen miinoja, ja että sen lisäksi, että niitä on sisämaassa, serbien asuttamien ja uuden valtion Jugoslavia-aikaisen armeijan suojaamien alueiden vastaisten vuosien 1992—1995 rintamalinjojen tuntumassa, niitä asetettiin kyseisenä aikana myös kaukana edellä mainituista alueista, sotilaallisten tukikohtien ympärille Adrianmeren saarille ja pitkin rannikkoa?
Is the Commission aware that mines still remain in the ground in Croatia, not only in the interior, along the fronts dating from the period 1992‑1995 on the borders of the areas shielded against the new State by Serb inhabitants and the Yugoslav army, but that during the same period mines were also laid at a considerable distance, around military fortifications on the islands in the Adriatic Sea and along the coast?
Onko komissio tietoinen siitä, että vuoden 1995 jälkeen on Kroatiassa melkein 500 henkilöä joutunut räjähtävän miinan uhriksi, jolloin useimmiten seurauksena on jalkaterän tai jalan menetys ja joskus laajempikin vamma tai kuolema ja että kyseisistä kuolemantapauksista viisi on sattunut kaukana rannikosta Adrianmerellä lähellä Splitiä sijaitsevassa Visin saarella?
Is the Commission aware that, since 1995, nearly 500 people have been involved in accidents with exploding mines in Croatia, which in most cases resulted in the loss of a foot and lower leg, while on some occasions causing further injuries or death, and that, for example, such accidents have so far happened to five people on the Adriatic island of Vis, which lies far off the coast in the region of Split?
Onko komissio tietoinen siitä, että kysymyksessä 3 mainittu onnettomuus sattui matkailijoiden suosimassa näköalapaikassa ja että samalla alueella monet turistit harrastavat varjoliitoa vuorenrinteitä pitkin, jolloin he mahdollisesti laskeutuvat takaisin maan pinnalle ennalta arvaamattomaan kohdassa?
Is the Commission aware that the accident referred to at 3 occurred at a panoramic lookout point for tourists, in a place where many tourists also practise paragliding on the hillsides and may touch the ground at unpredictable locations?
Onko komissio tietoinen siitä, että Visin kunnanhallinto ei tiennyt näistä tapahtumista ja että Kroatian puolustusministeriö torjui painokkaasti mahdollisuuden, että alueella olisi miinoja, mutta että paikalliset asukkaat vakuuttavat, että kaikki niistä tietävät?
Is the Commission aware that the local authority in Vis did not know about these facts and that Croatia's Ministry of Defence has specifically denied the presence of any mines, although local residents claim that everyone knows about them?
Miksi vastuulliset viranomaiset eivät varoittaneet alueen ulkopuolisia vierailijoita näkyvästi vaarallisten sotajäännösten esiintymisestä ja miksi he eivät tehneet selväksi, että alueita, joita ei ole vielä täysin raivattu, on syytä välttää?
Why did the authorities responsible fail to provide visible warnings to visitors concerning the presence of hazardous debris left over from the war and to draw their attention to the need to avoid areas which have not yet been completely cleared?
Aikooko komissio ottaa kysymyksen esille Kroatian hallituksen kanssa ja tehdä selväksi, että nykyisistä EU-valtioista tuleville lukuisille matkailijoille koituvaa vaaraa ei voida hyväksyä ja että todennäköisen tulevan EU:n jäsenvaltion Kroatian matkailualan mahdollisuuksien kehittymisen kannalta on vahingollista, mikäli tämä salassa pidetty ongelma saa lisää julkisuutta, mutta perusteellisia miinanraivaustöitä ei tehdä eikä raivaamattomille alueille asenneta selkeitä varoituksia?
Will the Commission contact the Croatian Government about this and draw attention both to the unacceptable dangers to the many tourists from the present EU Member States and to the disadvantages for the further development of the potential for tourism in Croatia, which will probably join the EU in future, if this hidden problem becomes increasingly well known but measures are not taken to clear away the hazardous material completely and to provide conspicuous warnings in areas which have yet to be cleared?
Mitä tukea EU ja sen jäsenvaltiot voivat tarjota liittymistä valmistelevassa vaiheessa Kroatialle miinojen raivaamisen nopeuttamiseksi ja vierailijoille suunnatun tiedotuksen parantamiseksi?
What support can the EU and its Member States give to Croatia during the pre-accession stage to assist more rapid mine clearance and improve information to visitors?
Lähde: Alankomaiden TV 3 -asema, ajankohtaisohjelma Nova, 12. marraskuuta 2005.
Source: TV Nederland 3, Nova current affairs programme, 12 November 2005.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4371/05
WRITTEN QUESTION E-4371/05
Eurostatin heinäkuussa 2005 julkaisemien tietojen mukaan työtapaturmien määrät ovat vähentyneet merkittävästi Euroopan unionin 15 jäsenvaltiossa.
According to data published by Eurostat in July 2005, there has been a significant reduction in indicators relating to accidents at work in the Member States of the Europe of 15.
Tästä huolimatta vakavien ja kuolemaan johtaneiden tapaturmien määrä on edelleen huolestuttavan suuri monissa Euroopan maissa.
In many European countries, however, the number of serious and fatal accidents remains alarmingly high.
Millä keinoilla se aikoo saavuttaa nämä tavoitteet?
By what means will it achieve those targets?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4372/05
WRITTEN QUESTION E-4372/05
Aihe: Ranskassa tehtävien karkotusten yhteensopivuus eurooppalaisen ja kansainvälisen oikeuden periaatteiden kanssa
Subject: Expulsions in France and their compliance with the principles of European and international law
Ranskan sisäministeri on antanut Ranskan maaherroille määräyksen välittömästi karkottaa maasta henkilöt, jotka tuomitaan viime päivinä maassa esiintyneiden levottomuuksien aikana tehdyistä rikoksista.
The French Minister for the Interior has ordered prefects in France to expel immediately all those who have been convicted of criminal offences during the disturbances which have taken place in the country in recent days.
Kuitenkin on ilmaistu, myös kansalaisjärjestöjen taholta, pelkoja siitä, että karkotusuhan alaisilta henkilöiltä riistetään mahdollisuus oikeudenmukaiseen ja julkiseen oikeuskäsittelyyn riippumattoman ja puolueettoman tuomioistuimen edessä, missä he voisivat esittää hallinnollisen päätöksen vastaiset argumenttinsa.
However, fears have been expressed by non-governmental organisations and others that the people threatened with expulsion may be deprived of access to a fair public hearing before an independent and impartial tribunal so that they might set out their arguments against the administrative decision.
Lisäksi tämä hallinnollinen määräys on mahdollisesti syrjivä, koska sen ainoana kohteena ovat ulkomaan kansalaiset, ja se voi vaikuttaa myös heidän perhe-elämäänsä, joka on ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen suojelema.
The administrative order itself is possibly discriminatory in nature, since it is targeted exclusively at foreign nationals, and it may also have an impact on their family life, which is protected under the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms.
Kysymyksiä herättää myös se, mihin maihin nämä henkilöt karkotetaan, koska YK:n kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisessa yleissopimuksessa kielletään karkottamasta henkilöitä maihin, joissa heitä mahdollisesti uhkaa kidutuksen tai pahoinpitelyn vaara.
Questions also arise regarding the countries to which people are to be expelled, since the Convention against Torture and Other Cruel, Inhuman or Degrading Treatment or Punishment forbids expulsions to countries where there is a possible risk of torture or ill-treatment.
Voisiko komissio, ihmisoikeuksien suojeluun ja erityisesti yhtäläisen, syrjimättömän kohtelun sekä henkilön yksilöllisyyden ja vapauden oikeuteen perustuvien perussopimusten vartijana, kertoa: 1.
In its capacity as guardian of the Treaties, which are based on the protection of human rights and in particular the right to equal treatment without discrimination and the right to a personal identity and individual freedom, can the Commission answer the following questions: 1.
Aikooko se tutkia Ranskan levottomuuksien aikana tehdyistä rikoksista tuomittuihin henkilöihin kohdistuvan karkotusmenettelyn yhteydessä mahdollisesti tapahtuvia eurooppalaisen ja kansainvälisen oikeuden loukkauksia? 2.
Will it look into possible breaches of European and international law in relation to the procedure for expelling persons convicted of criminal offences during the disturbances in France? 2.
Aikooko se pyytää Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisvaltuutetun lausuntoa mahdollisista ristiriitaisuuksista Geneven yleissopimuksen kanssa sekä tämän yleissopimuksen rikkomisesta? 3.
Will it seek the opinion of the United Nations High Commissioner for Refugees in relation to possible incompatibilities with and violations of the Geneva Convention? 3.
Aikooko tiedottaa asiasta Euroopan parlamentille?
Will it report to the European Parliament on this matter?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4373/05
WRITTEN QUESTION E-4373/05
Aihe: Direktiivin 2000/34/ETY täytäntöönpano Kreikassa
Subject: Implementation of Directive 2000/34/EC in Greece
Asetuksen 5 pykälässä säädetään, ettei erikoistumassa olevien lääkäreiden työaika voi ylittää 58 tuntia viikossa.
Article 5 of the decree stipulates that working time for specialised doctors may not exceed 58 hours per week.
Kun vielä otetaan huomioon, että terveysasioiden valtiosihteeri myönsi Kreikan parlamentissa antamassaan vastauksessa (95050/5.10.2005), ettei presidentin asetusta ole pantu täytäntöön, katsooko komissio, että Kreikka on mukautunut yhteisön lainsäädäntöön?
Given that, in his reply to the Greek parliament (95050/5.10.2005), the Health Minister acknowledged that the presidential decree was not being implemented, does the Commission consider that Greece has complied with Community legislation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4374/05
WRITTEN QUESTION E-4374/05
Aihe: Asetuksen (EY) N:o 998/2003 täytäntöönpano Kreikassa
Subject: Implementation of Regulation (EC) No 998/2003 in Greece
Voisiko komissio kertoa, katsooko se, että asetus (EY) N:o 998/2003 on täytäntöönpantu tyydyttävällä tavalla Kreikassa, ja jos ei, mihin toimiin se aikoo ryhtyä varmistaakseen sen täytäntöönpanon?
Does the Commission take the view that Regulation (EC) No 998/2003 is being properly implemented in Greece, and if not, what steps will it take to ensure its implementation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4375/05
WRITTEN QUESTION E-4375/05
Aihe: Hankkeiden jättäminen kirjaamatta julkisten investointien ohjelmaan
Subject: Failure to record projects in the Greek public investment programme
Komissaari Almunia on vastannut kysymykseeni E‑3315/05, antamatta kuitenkaan vastausta niihin kysymyksiini, jotka koskivat Kreikan hallituksen aikomuksia jättää kirjaamatta hankkeita julkisten investointien ohjelmaan.
Commissioner Almunia has replied to my Written Question E‑3315/05, though my questions concerning the Greek Government's intention not to record projects in the public investment programme (PIP) remain answered.
Muistutettakoon, että talousministeriön edustaja ilmoitti 20. elokuuta 2005 Eleftherotipia-sanomalehden mukaan, että investoinneista vastaava osasto päätti ensimmäistä kertaa kumota vaatimuksen hankkeiden kirjaamisesta julkisten investointien ohjelmaan, jotta niiden tarjouskilpailumenettely voitaisiin vapauttaa.
I would recall that a spokesman for the Ministry of Finance stated on 20 August 2005 to the newspaper Eleftherotypia that the General Secretariat for Investment had decided, for the first time, to abolish the requirement to record projects in the PIP, in order to liberalise the procedure of calling for tenders.
Koska en ole saanut vastausta kysymyksiini, haluaisin palata asiaan pyytäen komissiota kertomaan: 1.
Since my questions remain unanswered, I would repeat: 1.
Onko EU tietoinen tämän julkisten investointien ohjelmaa koskevan kirjanpitoerikoisuuden olemassaolosta? 2.
Is the Commission aware of the existence of this ‘original’ method of accounting under the PIP? 2.
Sopiiko tämän menetelmän soveltaminen yhteen minkään menojen seurantaa koskevan logiikan kanssa, erityisesti julkisten hankkeiden kohdalla, joilla on tavallisesti suuret talousarviot? 3.
Is this method consistent with any rational monitoring of expenditure, particularly in the case of public projects which usually have large budgets? 3.
Mistä lähtien Kreikan hallitus on julistanut tarjouskilpailuja kirjaamatta niitä julkisten investointien ohjelmaan? 4.
Since when exactly did the Greek Government begin to call for tenders for projects without recording them in the PIP? 4.
Onko EU tutkinut tätä ilmiötä ja jos se on näin tehnyt, voiko se arvioida sen ”mustan aukon” suuruutta, jonka nämä ”ilmojen teitä kulkevat” menot synnyttävät valtion talousarvioon?
Has the Commission examined this state of affairs and, if so, can it estimate the size of the ‘black hole’ which this ‘airlifted’ expenditure creates in the national budget?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4376/05
WRITTEN QUESTION E-4376/05
Aihe: Palkat ja inflaatio Kreikassa
Subject: Pay and inflation in Greece
Kreikkalaisessa lehdistössä julkaistaan jatkuvasti tietoja, jotka koskevat Kreikassa vallitsevaa palkkatasoa ja inflaatiota verrattuna muihin EU-maihin.
There are constantly reports in the Greek press concerning the level of pay and inflation in Greece compared with the other Member States.
Näiden tietojen mukaan kreikkalaisen julkishallinnon virkamiehen keskipalkka on 1250 euroa yhteisön keskiarvon ollessa täsmälleen kaksinkertainen ( 2450 euroa).
The figures reported show that the average salary of a Greek civil servant is EUR 1250 , whereas the Community average is exactly double (EUR 2450 ).
Lisäksi palkat ovat nousseet Kreikassa viimeisten kolmen vuoden aikana vain 11 prosenttia, kun taas tärkeimpien kulutushyödykkeiden hinnat ovat nousseet 50—52 prosenttia.
In addition, pay has increased by only 11 % in Greece over the last three years while prices for basic consumer products have risen by 50‑52 %.
Mistä syystä Kreikan palkat eivät lähenny EU-tasoa, vaikka samaan aikaan tuotteiden hinnat ovat käytännöllisesti katsoen nousseet samalle tasolle kuin muissa EU-maissa?
Why is there no convergence in pay in Greece when the prices of products in Greece and the other Member States have practically evened out?
Mihin toimiin on ryhdyttävä kreikkalaisten kuluttajien suojelemiseksi heidän ostovoimansa ennennäkemättömältä alentumiselta, jota on tapahtunut erityisesti siitä lähtien kun euro otettiin käyttöön?
What measures must be taken to protect Greek consumers from this unprecedented fall in purchasing power, particularly since the introduction of the euro?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4377/05
WRITTEN QUESTION E-4377/05
Aihe: YMP-maksujen avoimuus
Subject: Transparency in CAP payments
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4378/05
WRITTEN QUESTION E-4378/05
esittäjä(t): Struan Stevenson (PPE‑DE)
by Struan Stevenson (PPE‑DE)
Aihe: Tuulivoimalat Isle of Lewisin saarella Skotlannissa
Subject: Wind farming in the Isle of Lewis, Scotland
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4379/05
WRITTEN QUESTION E-4379/05
Aihe: Asuntoyhtiöiden arvonlisäjärjestelmä kuudennen alv-direktiivin (77/388/ETY) mukaan
Subject: VAT treatment of associations of co-owners of buildings under the sixth VAT Directive (77/388/EEC)
Ranskassa kerrostalot, joiden asunnot ovat eri henkilöille kuuluvia omistusasuntoja, ovat yhteisomistuslain (10. heinäkuuta 1965 annettu laki nro 65-557) alaisia.
In France, buildings divided into private properties belonging to different people are automatically subject to the law governing co-ownership of property (Law No 65-557 of 10 July 1965).
Yksityistilat kuuluvat kokonaisuudessaan asuntojen omistajille, mutta yhteiskäytössä olevia tiloja hoitaa oikeushenkilönä toimiva, asuntojen omistajista koostuva asuntoyhtiö.
The privately owned areas of the building belong to individual co-owners and the communal areas, which are owned collectively by all the co-owners, are managed by a ‘syndicat de copropriété’ (association of co-owners of a building) which has legal personality and comprises all the co-owners.
Yhtiön tehtävänä on huolehtia yhteisistä menoista, jotka se jakaa yhtiön jäsenten kesken.
The purpose of the association of co-owners is to undertake communal expenditure, to be divided between the co-owners, for: the preservation, maintenance and management of common areas (entrance hall, corridors, lifts, staircases, gardens, car parks), hot and cold water, communal heating, hall porter/caretaker services, rubbish collection, the sick bay, the library, etc.
Tällaisia menoja ovat yhteisten tilojen (sisääntuloaula, käytävät, hissit, portaat, pihat, pysäköintialueet jne.) kunnossapito ja hoito, kylmän ja lämpimän veden toimitus, kaukolämmön toimitus, portinvartijan ja vartijoiden palvelut, jätehuolto, terveydenhoitopalvelut, kirjasto jne. Näiden kollektiivisten palveluiden ja yhteisten laitteistojen menot jaetaan yhtiön jäsenten kesken asunto-osuuksien mukaan ottamatta huomioon tosiasiallista käyttöä (10. heinäkuuta 1965 säädetyn lain 14 artikla).
The cost of these collective services and equipment is divided between the co-owners, by law, by reference to the theoretical value of such services and equipment for each separate property in the building, regardless of whether they are actually used by the co-owners (Article 14 of the law of 10 July 1965).
Yhteiset kulut jaetaan tarkalleen osuuksien kokojen mukaan asuntoyhtiön sääntöjen mukaisesti.
The proportion of the common charges payable by each co-owner is calculated down to the last euro by reference to the number of thousandths of the whole assigned to each property under the rules of the association of co-owners.
Asuntoyhtiö, joka on lain mukaan pakollinen, toimii välittäjänä asunnon omistajien ja kolmansien osapuolien välillä.
The law requires that such an association must be set up and act as the mandatory intermediary between third parties and the co-owners.
Näin vältetään se, että yhtiön jäsenten täytyisi yhdessä huolehtia yhteisistä kuluista, mikä hankaloittaisi rakennuksen hoitoa.
This is to avoid the co-owners undertaking communal expenditure jointly, which would make it very difficult to manage the building.
Asuntoyhtiö on voittoa tavoittelematon yhtiö, sillä se ei saa korvausta toiminnastaan.
The association of co-owners is not engaged in a commercial undertaking, given that it is not remunerated, as the communal expenses are divided down to the last euro, on the basis of the share of the whole assigned to each co-owner.