natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 13. joulukuuta 2007 antamassa tuomiossa (C-645/05) todettiin, että yksityisiä turvallisuuspalveluita tarjoavat yritykset ovat luonteeltaan puhtaasti yksityisyrityksiä.
The judgment of the European Court of Justice adopted on 13 December 2007 (C‑465/05) ruled that firms operating in the private security sector were of a purely private nature.
Kun otetaan huomioon Euroopan parlamentin hyväksyttävänä parhaillaan oleva työaikadirektiivi, eikö komissio katso, että Italian hallituksen suhtautuminen on komission ja Euroopan parlamentin asiassa tekemien linjausten vastainen?
In view of the working hours directive, which is in the process of being adopted by Parliament, does the Commission not think that the Italian Government's attitude runs counter to the guidelines set by the Commission itself, and by the European Parliament, on the matter?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1487/09
WRITTEN QUESTION E-1487/09
esittäjä(t): Riccardo Ventre (PPE-DE)
by Riccardo Ventre (PPE-DE)
Aihe: Lääkintähenkilöstön tarve lentokoneissa
Subject: Need for medical staff on planes
Lennon aikana saatujen sairauskohtausten määrä kasvaa joka vuosi.
Each year sees an increase in health emergencies during flights.
Koska käytettävissä ei ole minkään kansainvälisen elimen ylläpitämää keskitettyä tietokantaa, on lennoilla sattuneiden sairaustapausten yleisyydestä vaikeaa antaa tilastotietoja, mutta European civil aviation conferencen mukaan maailmassa tarvitaan lääketieteellistä apua päivittäin ainakin 350 lennolla.
Since no centralised data are collected by any international body it is difficult to supply statistics on the frequency of illnesses on board planes but, according to the estimates of the European civil aviation conference, there are at least 350 requests for in-flight medical assistance per day worldwide.
”Lentolääkäreitä” ei tästä huolimatta edelleenkään ole, paitsi milloin matkustajien joukosta sattumalta sellainen löytyy, mutta siinäkään tapauksessa kyseinen henkilö ei välttämättä voi laillisesti vastata toimenpiteestään.
However, in-flight doctors continue to be absent, unless they happen by chance to be among the passengers, but in this case too they are not always able to be legally liable for their action.
Ongelmana on, riittääkö tämä ihmishengen pelastamiseen silloin, jos matkustajan sydän pysähtyy.
This raises the question of whether this procedure is sufficient to be able to save the life of somebody who has had a heart attack.
Puhalluselvytystä ei nimittäin voida jatkaa 15 minuuttia pidempään, ja siitä on hyötyä vain odotettaessa defibrillaattoria, joka nykymääräysten mukaan ei kuulu lentokoneiden pakollisiin lääkintävarusteisiin.
Cardiopulmonary resuscitation, in fact, cannot last longer than 15 minutes and is useful only pending the arrival of a lifesaving defibrillator which, under the current rules, is not part of compulsory medical equipment aboard an aircraft.
Edellä esitetyt asiat huomioon ottaen
Taking account of the above,
Mihin resursseihin voidaan ”lentolääkärin” puutteessa turvautua, jos joku saa lennolla sairauskohtauksen?
In the absence of an in-flight doctor, what other resources could be counted on in the event of a health emergency?
Kun otetaan huomioon, että kyseistä kulkuneuvoa käyttävän väestön keski-iän nousu merkitsee vastaavaa vakavien sydän‑ ja verisuonitauteihin liittyvien sairauskohtausten riskin kasvua sekä äkillisten sydänperäisten lennonaikaisten kuolemantapausten riskin kasvua, eikö komissio katso, että lääkärin pakollinen läsnäolo lennoilla olisi tarpeen?
Since the increase in the average age of the people using this means of transport involves a parallel increase in the risk of serious cardiovascular emergencies and in-flight deaths due to sudden cardiac death, does the Commission not think that the compulsory presence of a doctor on board an aircraft is a necessity?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1490/09
WRITTEN QUESTION E-1490/09
Aihe: Tonnikalasta valmistettujen tuotteiden alkuperäsääntöjen kumoaminen
Subject: Derogation from the rules of origin for tuna products
Komissio tutkii parhaillaan markkinointivuotta 2009 varten tonnikalasta valmistettujen tuotteiden alkuperäsäännöistä poikkeamista koskevia hakemuksia.
The Commission is considering a series of requests for the 2009 marketing year for exceptions to the rules of origin for tuna products.
Toisin kuin vuoden 2007 tilanteessa, jonka perusteella vuotta 2008 koskevat myönnytykset tehtiin, tällä hetkellä yksikään näistä maista ei vaikuta kärsivän raaka-aineiden hankkimiseen liittyvistä vaikeuksista.
In contrast to the situation in 2007, which justified the exceptions granted in 2008, none of these countries currently appears to be facing any difficulties as regards supplies of raw material.
Madagaskarin ja Seychellien tapauksessa Intian valtamerellä kalastava eurooppalainen laivasto suorittaa käytännössä lähes kaikki lastin purkamiset ja jälleenlaivaukset näiden maiden satamissa, ja suuri osa eurooppalaisesta saaliista päätyy myös Mauritiukselle ja Keniaan.
In the case of Madagascar and Seychelles, the European fleet fishing in the Indian Ocean makes virtually all landings and transhipments in their ports, and a sizeable portion of European catches also reaches Mauritius and Kenya.
Kun otetaan huomioon hankintaan liittyvät ongelmat, eikö komissio ole sitä mieltä, että uusien poikkeustoimenpiteiden salliminen vuodeksi 2009 itse asiassa muuttaisi pysyviksi kyseiset toimenpiteet, joita on perusteltu nimenomaan sillä, että ne ovat poikkeuksellisia?
Given that there are no supply problems, does the Commission not believe that granting fresh exceptional measures for 2009 would amount to giving permanent status to measures whose justification rests precisely on the fact that they are exceptional?
Onko komissio arvioinut sen vaaraa, että tämä poikkeus mahdollistaa joidenkin edellä mainittujen maiden tapauksessa laittomaan, ilmoittamattomaan ja sääntelemättömään kalastukseen liittyviltä laivastoilta peräisin olevien raaka-aineiden käytön, jonka seurauksena EU:sta voisi tulla tämän epäilyttävistä lähteistä peräisin olevan raaka-aineen lopullinen toimituspaikka?
Has the Commission assessed the risk that, in the case of some of these countries, this exception might allow the use of raw material from fleets that are closely associated with IUU fishing, which could lead to the EU becoming the final destination for fish products with dubious origins?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1491/09
WRITTEN QUESTION E-1491/09
Aihe: Tupakointi EU:n omissa toimielimissä
Subject: Smoking in the EU's own institutions
Koska komissio julkaisee lähiaikoina passiivista tupakointia koskevan suosituksen, voiko se kertoa, mitä se on tehnyt ja aikoo tehdä työntekijöiden passiiviselle tupakoinnille altistumisen rajoittamiseksi EU:n omissa toimielimissä?
In the light of the forthcoming publication of a recommendation concerning passive smoking, can the Commission say what it has done and what it intends to do to restrict smoking and staff's exposure to passive smoking in the EU's own institutions?
Voiko komissio lisäksi kertoa, kuinka monta tupakointia tai passiivista tupakointia koskevaa valitusta se on saanut EU-toimielinten työntekijöiltä?
Can the Commission also say how many complaints about smoking and/or passive smoking it has received from staff in the EU's institutions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1492/09
WRITTEN QUESTION E-1492/09
Aihe: Stevian hyväksyminen elintarvikkeeksi
Subject: Authorisation of stevia as a food product
Viimeisten 20 vuoden aikana on makeutusainetta sisältävien tuotteiden (leivonnaiset, virvoitusjuomat, tee) kysyntä kasvanut merkittävästi.
Over the last two decades, there has been a significant increase in demand for products containing the sweetening substance found in the shrub, stevia (pastries, soft drinks, tea), as it is a natural, zero-calorie substitute for sugar which helps combat obesity and diabetes.
Yksi tällainen makeutusaine on myös stevia, joka on sokerin luonnollinen ja vähäkalorinen korvike ja joka auttaa liikalihavuuden ja sokeritaudin torjumisessa.
Moreover, trials have already been carried out in some European countries to grow the stevia shrub since it is thought that it could be a possible substitute for tobacco growing in some areas.
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä edistääkseen stevian hyväksymistä elintarvikkeeksi EU:ssa?
What measures is the Commission prepared to take to advance the process of authorising stevia as a food product in the EU?
Onko tarkka aikataulu jo asetettu?
Has a timetable been fixed for that process?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1493/09
WRITTEN QUESTION E-1493/09
Aihe: Hajautettujen EU:n erillisvirastojen arviointi
Subject: Evaluation of the EU's decentralised agencies
Voiko komissio kertoa, kuka on se ulkopuolinen toimeksisaaja, jolle on annettu tehtäväksi hajautettujen EU:n erillisvirastojen arviointi, ja mitkä ovat arvioinnin kustannukset?
Can the Commission say which external contractor has been assigned the task of evaluating the EU's decentralised agencies and how much his fee amounts to?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1494/09
WRITTEN QUESTION E-1494/09
Aihe: Lakiehdotus kortilla toimivien matkapuhelinten omistajien henkilöllisyyden salaamisen poistamiseksi Kreikassa
Subject: Greek draft law abolishing the anonymity of owners of mobile card phones
Kreikan hallitus on ilmoittanut laatineensa lakiehdotuksen, jonka tarkoituksena on poistaa kortilla toimivien matkapuhelinten omistajien henkilöllisyyden salaaminen; hallituksen mukaan ehdotuksella pyritään torjumaan rikollisuutta.
The Greek Government has announced its intention to introduce specific legislation to abolish the anonymity of owners of mobile card phones as a measure to combat crime.
Hallitus väittää muun muassa, että kortilla toimivien matkapuhelinten käyttäjiä koskevien tietojen keräämistä vaatii EU:n lainsäädäntö.
It claims, inter alia , that the collection of mobile card phone users' data is required by European legislation.
Vakavan rikollisuuden torjumiseksi sähköisten viestintäpalvelujen tai yleisten viestintäverkkojen yhteydessä tuotettavien tai käsiteltävien tietojen säilyttämisestä annetun direktiivin 2006/24/EY EUVL L 105, 13.4.2006, s. 54.
Given that Article 3 of Directive 2006/24/EC OJ L 105, 13.4.2006, p.
Onko kortilla toimivien matkapuhelinten omistajien rekisteröinti takautuvasti tässä tapauksessa mahdollista ja laillista?
Is it possible and legal to register retroactively the owners of mobile card phones, given that 2/3 of mobile telephone users in Greece use card phones?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1495/09
WRITTEN QUESTION E-1495/09
Aihe: Teknologiajätteen laiton kauppa
Subject: Illegal trafficking of technological waste
Muutama päivä sitten julkaistussa uutisessa kerrotaan kolme vuotta kestäneen tutkinnan jälkeen paljastuneesta teknologiajätteiden hävittämistä koskevasta laittomasta kaupasta Euroopan ja Afrikan välillä.
A few days ago the findings of a three-year-long investigation revealed a system of illegal trafficking between Europe and Africa for the disposal of technological waste.
Tutkinnassa selvitettiin erityisesti rikkoutuneen television matka: se luovutettiin kierrätysyritykselle Yhdistyneessä kuningaskunnassa, josta se kuljetettiin laittomasti Nigeriaan.
The inquiry documented in particular the journey of a broken television, which made its way illegally from England, where it had been given to a recycling company, to Nigeria.
Nigeriassa osa teollisuusmaista saapuvista teknologiajätteistä myydään eteenpäin, mutta enimmäkseen ne päätyvät kaatopaikoille luontoon.
Here, some of the technological waste arriving from industrialised countries is resold, but a large part of it ends up on open-air dumpsites.
Euroopan unionissa on kuitenkin kiellettyä viedä tällaisia tuotteita, koska ne katsotaan vaaralliseksi jätteeksi, joka palaessaan kehittää myrkyllisiä ja syöpää aiheuttavia aineita.
In the EU it is actually prohibited to export this kind of product as it is considered to be dangerous waste, given that it gives off toxic and carcinogenic fumes when incinerated.
Teknologiajätteen laiton kauppa siis vahingoittaa kolmannen maailman maita entisestään.
This illegal trafficking will, therefore, cause further damage to third world countries.
Joidenkin tietojen mukaan Euroopan unionissa tuotetusta teknologiajätteestä noin 75 prosenttia katoaa, ja tämä todella huolestuttava osuus jätteistä päätyy suurelta osin Afrikan ja Aasian kaatopaikoille.
Some statistics show that EU countries lose track of around 75% of technological waste, and this extremely worrying amount is largely headed to African and Asian dumpsites.
Voiko komissio näiden tietojen perusteella selventää, onko se tietoinen tilanteesta ja millaisiin toimiin se aikoo ryhtyä tämän laittoman kaupan lopettamiseksi ja nykyisten säännösten noudattamisen valvonnan parantamiseksi?
In light of the above, could the Commission clarify whether it is aware of these facts, and how it intends to intervene in order to put a stop to this illegal trafficking and to more adequately monitor adherence to existing regulations?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1496/09
WRITTEN QUESTION E-1496/09
Aihe: Vaikeuksissa olevan jäsenvaltion rahoitus
Subject: Financing a Member State in difficulty
Sanomalehdet ovat viime päivinä kertoneet, että Saksan hallitus harkitsisi talouskriisin ja joidenkin vakavissa velkavaikeuksissa olevien Euroopan maiden kriittisen tilanteen vuoksi mahdollisuutta auttaa maita, joilla on suurin riski menettää maksukykynsä ja näin ollen ajautua konkurssiin.
The press have recently reported that, as a result of the economic crisis and the critical situation in some European countries struggling to manage their debt, the German Government is considering coming to the aid of those countries that are more at risk of insolvency and therefore of bankruptcy.
Erityisesti on esitetty myös oletus kahdenvälisistä joukkovelkakirjalainoista, joilla maksukykyinen valtio auttaa vaikeuksissa olevaa jäsenvaltiota.
In particular, the possibility of a solvent State helping a Member State in difficulty by underwriting bilateral debenture loans was suggested.
Tämä on perusteltua luonnollisesti siksi, että Euroopan kansalliset taloudet ovat kiinteässä suhteessa toisiinsa ja yksiä maita koskevalla talouskriisillä on väistämättä vaikutuksia toisiin maihin.
This is obviously due to the fact that European national economies are closely interlinked, and the economic crises hitting some Member States will inevitably have repercussions for the others.
EKP on jo antanut lausuntonsa ja muistuttanut jäsenvaltioiden kiellosta ottaa niiden eurooppalaisten kumppaneiden taloudellisia sitoumuksia vastatakseen.
The ECB has already made a statement, reminding Member States that they are not allowed to take over the financial commitments of their European partners.
Miten komissio aikoo näin ollen valvoa tätä ehdotusta taloudellisissa vaikeuksissa olevien valtioiden auttamisesta?
Given the above, how does the Commission intend to invigilate this idea of assisting States in financial difficulties?
Voiko komissio lisäksi täsmentää, mitä Euroopan unioni voi sen mielestä tehdä ratkaistakseen joidenkin maiden ylivelkaantumisongelman, josta on haittaa paitsi maille itselleen myös koko Euroopan unionille?
Furthermore, in the Commission's opinion, what could be done at EU level to find a solution to the problem of excessive debt in some countries, which is damaging not only to them but also to the EU as a whole?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1497/09
WRITTEN QUESTION E-1497/09
Aihe: Rakennerahastoja koskevat menot kaudeksi 2000–2006 ja Toscanan alueen ohjelmakauden 2007–2013 edistyminen
Subject: The Tuscany Region: 2000‑06 structural fund spending and 2007‑13 programming progress
Kun otetaan huomioon, että 31. joulukuuta 2008 päättyi yhteisön asetuksissa säädetty kauden 2000–2006 menoja koskeva määräaika,
The deadline for spending resources relating to the 2000‑06 period passed on 31 December 2008, under Community regulations.
ja muistetaan, että aikaisemmin Toscanan alueen ”Agenda 2000” ‑menojen käynnistämisessä oli huomattavia viivästymisiä ja että myös ohjelmakausi 2007–2013 on viivästynyt merkittävästi,
In the past the Tuscany region has been considerably late in carrying out ‘Agenda 2000’ spending, and the 2007‑13 programming is also far behind schedule.
3. yksityiskohtaisen selvityksen POR-FESR-ohjelman ja muiden kauden 2007–2013 toimenpideohjelmien toteutuksessa tapahtuneesta edistymisestä?
Lastly, will the Commission provide a detailed report on the progress made in the implementation of the ROP — ERDF and of the other Operational Programmes for 2007‑13?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1498/09
WRITTEN QUESTION E-1498/09
Aihe: Turskan pyyntikielto – Komission asetus (EY) N:o 1012 /2008
Subject: Cod fishing ban — Commission Regulation (EC) No 1012/2008
Tietojeni mukaan puolalaisia kalastajia epäoikeudenmukaisesti kohteleva Euroopan komission päätös on tehty kyseenalaisten tietojen perusteella.
It would appear from the information available that the Commission's decision was taken on the basis of questionable data and that the ban is unfair to Polish fishermen.
Yllä olevan johdosta pyydän vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
In the lights of the above, will the Commission answer the following questions: 1.
Mitkä laitokset, mukaan lukien puolalaiset laitokset, toimittivat Euroopan komissiolle tietoja, joiden mukaan Puolan lipun alla purjehtivien alusten turskan pyyntikiintiöt olisi käytetty kokonaan? 2.
Which bodies, and in particular which Polish bodies, were the source of the Commission's information regarding the alleged exhaustion of cod stocks by vessels flying the flag of Poland? 2.
Voisinko saada kyseiset tiedot ja komission asiasta tekemän päätöksen perustelut käyttööni, sillä ne olisivat hyödyllisiä työssäni Euroopan unionin parlamentissa? 3.
Will the Commission make this information available, together with the grounds for its decision on this matter, since this would be useful for Members of Parliament in their work? 3.
Onko Euroopan komissio yrittänyt tarkistaa asiaa koskevia tietoja puolalaisten kalastajien esittämien vastalauseiden pohjalta ja mikäli on, mihin vastalauseiden hylkääminen perustui? 4.
Did the Commission attempt to check the data on this matter in the light of the complaints by Polish fishermen and, if so, on what basis did it reject those complaints? 4.
Aikooko Euroopan komissio ja milloin se aikoo kohentaa Itämeren kalastuspolitiikkaa (kalavarantojen arviointi, käytössä olevat kalastuskiintiöt, kalastuskiintiöiden jako, saalisten raportointijärjestelmä, ajoverkkojen käyttökiellon kumoaminen, isojen rehukalastukseen erikoistuneiden alusten käyttö turskanpyynnissä jne.), jota tietojeni mukaan rasittavat useat päätöksenteossa virheisiin johtavat vääryydet?
Does the Commission plan to streamline its Baltic Sea fisheries policy (evaluation of stocks, total allowable catches, distribution of catch quotas, catch declaration systems, lifting the ban on driftnets for cod fishing, cod fishing by larger vessels such as trawlers, and so on), and, if so, when, given that by all accounts this policy is marred by countless irregularities and errors in decision-making?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1499/09
WRITTEN QUESTION E-1499/09
Aihe: Ranskalaisten ja puolalaisten telakoiden julkinen tuki
Subject: State aid to French and Polish shipyards
Viime syksynä Ranskan presidentti Nicolas Sarkozy ilmoitti julkisen tuen lisäämisestä Saint-Nazairen telakalle siten, että valtion osuutta telakan pääomasta kasvatetaan 9 prosentista 25 prosenttiin.
Last autumn French President Nicolas Sarkozy announced that state aid to the Saint Nazaire shipyard was to be stepped up through an increase in the state's capital holding from 9% to 25%.
Tuen myöntäminen on selkeästi ristiriidassa Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 87 artiklan määräysten kanssa.
The aid given to this industry represents a clear breach of the provisions of Article 87 of the Treaty establishing the European Community.
Valtion osuuden lisääminen pääomarakenteessa liittyy julkisten varojen ohjaamiseen yhtiöön, mikä siten on Euroopan unionin vapaisiin markkinoihin kohdistuvaa protektionistista toimintaa.
This increase in the state's capital holding entails an injection of public funds into the company and is therefore a protectionist measure against the interests of the European free market.
Mihin toimiin Euroopan komissio on asian suhteen ryhtynyt ja ovatko toimet yhtä voimaperäisiä kuin puolalaisiin telakoihin kohdistetut toimet?
What measures has the Commission taken in this matter and are they being enforced as stringently as the measures taken against Polish shipyards?
Onko komissio ryhtynyt Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 87 artiklan mukaisiin toimiin?
In particular, has the Commission adopted the measures provided for in Article 87 of the Treaty?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1500/09
WRITTEN QUESTION E-1500/09
Aihe: Yhteisön rahoitus infrastruktuurihankkeille, jotka liittyvät energia-alaan ja nopeisiin internetyhteyksiin
Subject: Community funding for energy infrastructure projects and broadband Internet
Euroopan unionin ponnistelujen seurauksena talous- ja finassialan kriisin vaikutusten hallitsemiseksi komissio on esittänyt 26. marraskuuta 2008 toimepidepaketin (Euroopan talouden elvytyssuunnitelma).
In the context of the efforts being made at EU level to manage the effects of the economic and financial crisis, the Commission presented, on 26 November 2008, a package of measures billed as the ‘European Plan for Economic Recovery’.
Tässä asiakirjassa mainitaan, että unioni on hyväksynyt toimenpiteitä talouden vakauttamiseksi ja 5 miljoonan euron yhteisön rahoituksen jakamisesta energia-alan ja nopeiden internetyhteyshankkeiden (broadband) tukemiseen.
Among the measures at Union level for supporting the European economy mentioned in this document is the allocation of Community funding to the sum of EUR 5 bn to support projects in the fields of energy and broadband Internet.
Euroopan neuvosto hyväksyi 11.–12.joulukuuta 2008 pitämässään kokouksessa edellä mainittujen alueiden ensisijaisten hankkeiden rahoittamisen maininnalla, että tämä tavoite toteutettaisiin nykyisten rahoitusnäkymien (2007–2013) kehyksessä.
The European Council of 11 and 12 December 2008 approved the funding of priority projects in the above areas, specifying that the necessary budget effort must be made under the existing financial perspective for 2007‑13.
Tämän Euroopan neuvoston toimenpiteen toteuttamisen varmistamiseksi komissio on esittänyt 23. joulukuuta 2008 ensimmäisen rahoitussuunnitelman ja ensimmäisen luettelon ensijaisista hankkeista energia-alalla ja nopeiden internetyhteyksien toteuttamiseksi suunnatuilla alueilla.
With a view to implementing these measures agreed by the European Council, the Commission presented, on 23 December 2008, an initial funding proposal and a first list of priority projects in the fields of energy and broadband.
Ehdotetuiksi hankkeiksi suunniteltujen luetteloiden johdonmukaisuuden puutteen vuoksi neuvosto ei saanut tarvittavaa enemmistöä komission aloitteen hyväksymiseksi.
Thanks to the lack of coherence within this list of proposed projects, it was not possible to obtain the qualified majority required in Council for approval of the Commission's initiative.
Kuluvan vuoden tammikuun 28 päivänä komissio on esittänyt uuden ehdotuksen ensisijaisista hankkeista (”Investing today for tomorrow's Europe”).
On 28 January 2009. the Commission presented a new communication on the package of priority projects, under the title ‘Investing today for tomorrow’s Europe’.
Miksi ei ole varattu määrärahoja kaasun (luonnonkaasun) varastoimiseksi, kun eräät jäsenvaltiot, kuten Romania, ovat jo esittäneet tämänsuuntaisia hankkeita?
Can the Commission explain why the proposed funding does not include projects for the storage of gas, given that certain Member States, including Romania, have submitted projects to that effect?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1501/09
WRITTEN QUESTION E-1501/09
Aihe: Nabucco-hankkeen rahoitusongelma
Subject: Funding problems relating to the Nabucco project