natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ilmeisesti alkuperäinen passi myytiin laittomasti, ja ostaja käytti sitä rikollisen liiketoiminnan yhteydessä Saksassa.
Apparently the original passport was sold on the black market and used by the buyer to operate a fraudulent criminal business in Germany.
Kun passin ostanut mies oli paennut maasta, Saksan poliisiviranomaiset tekivät ilmoituksen SIS-tietojärjestelmään ja antoivat eurooppalaisen pidätysmääräyksen äänestäjäni nimellä, jota huijari oli käyttänyt hänen tietämättään jonkin aikaa Saksassa.
After the man fled the country, the German police authorities issued an SIS alert with a European Arrest Warrant under the name of my constituent, which the fraudster had used without his knowledge for some time in Germany.
Äänestäjäni hakee nyt Portugalin viranomaisilta korvauksia perusteettoman pidätyksen ja menetetyn loman takia.
My constituent is seeking damages now for wrongful arrest from the Portuguese authorities and loss of his holiday break.
Voiko komissio selittää, miksi tällainen tilanne on syntynyt, koska se näyttää paljastavan useita vikoja oikeutta pakoilevien henkilöiden pidättämiseen tähtäävissä EU:n laajuisissa koordinointimenettelyissä?
Can the Commission explain why such a situation has arisen as it appears to reveal several flaws in the EU wide coordination procedures on arresting fugitives from justice?
Eikö Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten olisi pitänyt ilmoittaa Schengenin tietojärjestelmään, että äänestäjäni passi oli varastettu ja että sitä saatettaisiin käyttää rikollisiin tarkoituksiin?
Should the UK authorities not have notified the Schengen Information System that my constituent’s passport had been stolen and therefore might end up being used criminally?
Eikö Saksan viranomaisten olisi ennen SIS-tietojärjestelmän ilmoituksen tekemistä ja eurooppalaisen pidätysmääräyksen antamista pitänyt tarkistaa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilta, onko kyseinen Yhdistyneen kuningaskunnan passi aito tai onko joku muu saattanut käyttää sitä vilpillisesti varastamisen jälkeen?
Should the German authorities, before issuing the SIS alert and European Arrest Warrant, not have checked with the UK authorities first as to whether or not this UK passport was genuine or whether it might have been used fraudulently by someone else after being stolen?
Eikö Saksan poliisin olisi pitänyt liittää etsintäkuulutetun miehen valokuva SIS-tietojärjestelmään ja eurooppalaiseen pidätysmääräykseen tunnistamisen helpottamiseksi?
Should a photo of the wanted man not have been attached by the German police to the SIS and European Arrest Warrant to facilitate identification?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4014/2010
Question for written answer E-4014/2010
Aihe: Veden niukkuus Euroopan unionissa: pitkän aikavälin ratkaisut
Subject: Water shortages in the EU: long-term solutions
Veden niukkuudesta ja kuivuudesta julkaistussa raportissa ”2012 Water Scarcity and Droughts – Policy Review” tuodaan esiin tulokset, joita jäsenvaltiot ovat saavuttaneet veden niukkuuden ja kuivuuden torjunnassa.
The report ‘2012 Water Scarcity and Droughts — Policy Review’ highlights the results obtained by the Member States in their fight against water shortages and drought.
Veden riittämättömyyteen liittyvä ongelma koskee erityisesti Välimeren maita, kuten Italiaa, Espanjaa ja Kreikkaa, mutta myös muut Euroopan alueet kärsivät vakavasti tästä ongelmasta.
Water shortages are a particularly acute problem in the Mediterranean Member States such as Italy, Spain and Greece, although other parts of the Union are also severely affected.
Vedenkulutus lisääntyy kaikilla tuotantoaloilla, ja vedentoimitusten hallinta jatkuu alueiden vesivarannoista riippumatta.
Water consumption is rising in all productive sectors, and water demand management is increasingly out of step with local water supplies.
Komissio tarvitsee entistä tarkoituksenmukaisempia toimia, joilla edistetään veden käytön tehokkuutta ja säästöä sekä veden oikeanlaista hinnoittelupolitiikkaa.
The Commission needs to introduce better-targeted measures to promote efficient water use and water conservation, and to encourage a more rational water pricing policy.
Entistä täsmällisempi toiminta merkitsee vettä koskevien kestävien yhteisön laajuisten tavoitteiden toteuttamista, entistä rajoittavampia ohjeita eikä pelkästään säästämiskehotuksia, joita vain yksittäiset tahot omaksuvat valveutuneisuutensa pohjalta ja jotka eivät ole riittävän tehokkaita ja nopeita ratkaisuja tarjoavia toimia.
A more decisive approach would be centred on realising sustainable objectives for water at Community level and introducing genuine restrictions rather than simply encouraging people to use less water: such measures are only taken up by aware individuals and can only be considered relatively ineffective, short-term forms of action.
Miten komissio aikoo puuttua vesitariffeihin, kun otetaan huomioon se, mitä veden niukkuutta ja kuivuutta vuonna 2012 käsittelevien toimien tutkimus on tuonut esiin?
What action will the Commission take, after re-examining its policy in relation to water shortages and drought for 2012, in order to intervene as regards water pricing?
Vaikuttavatko nämä toimet kielteisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä kuluttajiin?
Does it believe such measures would impact adversely on SMES and consumers?
Katsooko komissio, että uuteen yhteiseen maatalouspolitiikkaan vuodesta 2013 lähtien suunnattavat varat riittävät uusien haasteiden kohtaamiseen vedenhallinnan parantamiseksi maataloustoiminnassa?
Does the Commission believe that the funding allocated to the new CAP from 2013 will be sufficient to meet the new challenges in terms of improving water management in agriculture?
Miten komissio aikoo toimia puuttuakseen vedestä annetun puitedirektiivin (WFD) täytäntöönpanon viivästyksiin, joita on ilmennyt eräissä sellaisissa jäsenvaltioissa, joita veden niukkuus on koetellut kaikkein eniten?
What action will the Commission take on the delays registered by certain Member States that are particularly affected by water shortages in implementing the framework directive on water (FDW)?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4016/2010
Question for written answer E-4016/2010
Aihe: Kroatian jäsenyysneuvottelut – 11. ja 12. luku
Subject: Accession negotiations with Croatia — Chapters 11 and 12
Kroatialle myönnettyjen sokerikiintiöihin liittyen suurin kiistakysymys on sokerimarkkinat.
The main point of contention is the sugar market, and specifically sugar quotas granted to Croatia.
Kroatia on nimittäin esittänyt tullittoman tuontikiintiön myöntämistä ruokosokerille, joka lisätään WTO:n piirissä käytyihin neuvotteluihin perustuviin kiintiöihin.
This is due to Croatia's request that cane sugar import quotas be granted on the basis of a zero‑duty rate, with such quotas supplementing those resulting from WTO negotiations.
Lisäksi Kroatia on pyytänyt täysimääräistä sokerin puhdistajan asemaa.
Croatia has also applied for full status as a refined sugar producer.
Eräät jäsenvaltiot ovat ilmaisseet pelkonsa siitä, että Kroatia saattaa saada suhteettoman suuren sokerikiintiön sekä erilaisia sokeriruo'on tuontia koskevia poikkeuksia.
Some Member States are concerned that Croatia may receive a disproportionately large sugar quota in addition to various derogations on the import of cane sugar.
Euroopan sokerimarkkinoilla vuonna 2006 tehty uudistus ja nykyinen kysyntä- ja tarjontatilanne vahvistavat pelkoja.
These concerns are heightened by the impact of the 2006 reform of the European sugar market and the current supply/demand situation.
Kiintiöitä koskevissa neuvotteluissa tulisi paremmin huomioida Euroopan unionin sokerimarkkinoiden todellinen tila sekä Kroatian kulutus- ja käsittelymahdollisuudet.
Greater consideration needs to be given to the real state of the sugar market in Europe and to Croatia's consumption and processing capacities during the quota negotiations.
Tämän johdosta pyydän Euroopan komissiota selvittämään yksityiskohtaisesti Kroatian jäsenyysneuvottelujen kulkua 11. ja 12. luvun osalta.
In this connection, could the Commission provide details of how Croatia's accession negotiations under Chapters 11 and 12 are progressing?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4020/2010
Question for written answer E-4020/2010
Aihe: CITES ja EU:n päätöksenteko
Subject: CITES and EU decision-making
Äskettäin järjestetyt kansainväliset ympäristökokoukset (CITES, kansainvälinen valaanpyyntikomissio ja Kööpenhaminan ilmastokokous) ovat herättäneet kysymyksen EU:n neuvottelustrategiasta ja yhteisen kannan muodostamisesta.
Recent international environmental meetings (CITES, IWC, UNFCC Copenhagen) have brought into question the EU’s negotiating strategy and procedure for establishing a common position.
Epäröinti ja johtajuuden puute tietävät ongelmia tulevia CITES-kokouksia ja tulevaa kansainvälisen valaanpyyntikomission kesäkuussa Marokossa järjestettävää kokousta ajatellen.
This indecision and lack of leadership signals trouble for future CITES meetings and the upcoming meeting of the International Whaling Commission to be held in Morocco in June.
On ehdotettu, että neuvosto voisi ohjeistaa jäsenvaltioita jättämään äänestämättä tulevassa kesäkuun kansainvälisen valaanpyyntikomission kokouksessa, jos yhteisymmärrystä yhteisestä kannasta ei saavuteta.
It has been suggested that the Council may instruct the Member States to abstain from voting at the upcoming IWC meeting in June if they are unable to reach a consensus on a position.
EU:n voima kansainvälisten ympäristösopimusten osapuolena heikentyy edelleen, jos sen sisäistä päätöksentekoprosessia ja neuvottelustrategiaa ei selvennetä.
The EU’s strength in shaping international environmental agreements will continue to be undermined if its internal decision-making process and negotiating strategy cannot be clarified.
Voiko komissio selventää EU:n yhteisen kannan vahvistamismenettelyä kansainvälisissä kokouksissa, mukaan lukien viittauksen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 216 artiklan 9 kohtaan?
Can the Commission clarify the EU’s procedure for establishing a common position on decisions to be taken at international meetings, including the reference to Article 216(9) TFEU?
Voiko komissio kertoa, miten jäsenvaltioita vaaditaan äänestämään kansainvälisen valaanpyyntikomission kokouksissa, jos yhteisymmärrystä ei saavuteta?
Can it explain how the Member States will be required to vote at IWC meetings if no consensus can be reached?
Voiko komissio kertoa, tuleeko menettelyyn muutoksia Lissabonin sopimuksen tultua voimaan?
Can it explain whether there will be changes to this procedure following the entry into force of the Lisbon Treaty?
Jos kyllä, niin minkälaisia muutokset ovat ja miten ne vaikuttavat sidosryhmien osallisuuteen?
If so, what are they, and what implications will they have for stakeholders’ involvement?
Lissabonin sopimuksen 11 artiklassa määritellään kaikkeen unionin toimintaan sovellettava avoimuutta ja sidosryhmien kuulemista koskeva oikeusperusta.
Furthermore, Article 11 of the Lisbon Treaty now provides a full legal basis for transparency and stakeholder consultation in all areas of Union action.
Miten komissio ja neuvosto takaavat, että sopimuksessa kuvattua sidosryhmien kuulemista noudatetaan EU:n osallistuessa kansainvälisiin foorumeihin?
How will the Commission and Council ensure that such stakeholder consultation takes place in relation to EU involvement in international fora?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4024/2010
Question for written answer E-4024/2010
Pablo Zalba Bidegain (PPE) ja Francisco José Millán Mon (PPE)
Pablo Zalba Bidegain (PPE) and Francisco José Millán Mon (PPE)
Aihe: Papua-Uudelle-Guinealle myönnetty poikkeus alkuperäsäännöistä
Subject: Derogations for Papua New Guinea rules of origin
Vastauksessaan kysymykseen E-6641/09 komissio totesi, että Papua-Uusi-Guinea lähetti vuonna 2008 ilmoituksen saadakseen poikkeuksen alkuperäsäännöistä ja että siihen sovelletaan mainittua poikkeusta nimikkeiden 1604 ja 1605 kalastustuotteiden osalta 20. joulukuuta 2009 lähtien.
In its reply to Written Question E‑6641/2009, the Commission pointed out that Papua New Guinea had sent the relevant notification with a view to being granted a derogation from the rules of origin in 2008, and that the derogation in question has applied for fisheries products under headings 1604 and 1605 since 20 December 2009.
Ilmoituksen ajankohtana raaka-ainetoimitusten riittämättömyyden perustelemiseksi olisi pitänyt toimittaa tuoreimmat käytettävissä olleet tiedot, toisin sanoen vuotta 2007 koskevat tiedot.
At the time the notification was sent, the most recent available data should have been provided to demonstrate a shortage in supply, i.e. the data for 2007.
FAO:n tilastot (FISHTAT) osoittavat, että Papuan pyytämä tonnikalasaalis vuonna 2007 oli 221 060 tonnia.
FAO (FishStat) figures show that 221 060 tonnes of tuna were caught by Papua New Guinea in 2007.
Eurostatin mukaan tonnikalajalosteiden vienti EU:hun vuonna 2007 muodostui 763 tonnista tonnikalafileitä (511 tonnia vuonna 2008) ja 16 299 tonnista tonnikalasäilykkeitä (8 757 tonnia vuonna 2008).
According to Eurostat, 763 tonnes of tuna steaks were exported to the EU in 2007 (511 tonnes in 2008) and 16 299 tonnes of canned tuna (8 757 tonnes in 2008).
Jos arvioidaan, että Papua-Uuden-Guinean pyytämien tonnikalojen hyötysuhde on noin 35 prosenttia, todellinen raaka-ainetarve EU:hun tuotavien tonnikalafileiden ja -säilykkeiden tuottamiseksi olisi alle 50 000 tonnia, mutta maan kokonaispyynti oli siis 221 060 tonnia.
Based on an estimated yield of 35 % for tuna caught by Papua New Guinea, the actual tonnage of raw material needed to produce the steaks and canned tuna exported to the EU would be less than 50 000 tonnes, when its catch actually totalled 221 060 tonnes.
Toisin sanoen näiden tietojen mukaan Papua-Uuden-Guinean pyynti riittäisi sen tonnikalafileiden ja ‑säilykkeiden tuotannon nelinkertaistamiseen ilman raaka-aineiden lisätoimitusten tarvetta.
These data show that Papua’s catch is actually sufficient to quadruple its production of steaks and canned tuna, with no need for other supplies.
Onko Euroopan komissio ottanut huomioon FISHTATin ja Eurostatin tilastot myöntäessään poikkeuksen alkuperäsäännöistä?
Did the Commission take the FishStat and Eurostat figures into account when it granted the derogation from the rules of origin?
Millaisia tietoja Papua-Uusi-Guinea on esittänyt poikkeusta koskevassa hakemuksessaan?
What information did Papua New Guinea supply to back up its request?
Millaisia tietoja se on esittänyt perustellakseen sen, että sen pyytämä saalis ei riitä tyydyttämään sen säilyketeollisuuden tarvetta?
What data did it submit to prove that its catch was insufficient to meet the demands of its canning industry?
Voiko komissio antaa tarkkoja tietoja hakemuksen sisällöstä ja siitä, miten tämä saaliin riittämättömyys perustellaan?
Can the Commission give details of the content of these data and say how the shortage was justified?
Onko tämä alkuperäsäännöistä myönnetty poikkeus komission käytettävissä tietojen mukaan edelleen perusteltu vuonna 2010?
In the light of the data available to the Commission, does it take the view that the derogation from the rules of origin can still be justified for 2010?
Mitä menettelyä olisi noudatettava poikkeuksen kumoamiseksi, kun sitä ei voida perustella saaliin riittämättömyydellä?
What is the procedure for cancelling the derogation if it can no longer be justified on the basis of a shortage in catches?
Voiko komissio antaa meille tietoja alkuperäsääntöjen soveltamista seuraavan komitean kokoonpanosta?
Can the Commission give details of the composition of the committee responsible for monitoring the application of the rules of origin?
Onko yhteisön teollisuuden edustajia mahdollista kuulla tässä komiteassa tarkkojen tietojen saamiseksi siitä, miten tämä toimenpide vaikuttaa yhteisön teollisuuteen?
Would it be possible for representatives of the Community’s industry to be consulted or appear before the committee to say how this measure is affecting them?
Mitä tietoja otetaan huomioon laadittaessa sopimuksessa tarkoitettua, vuonna 2011 annettavaa kertomusta erityisiä alkuperäsääntöjä koskevien säännösten soveltamisesta?
What data will be taken into account to draw up the report mentioned in the agreement on the application of the provisions relating to special rules of origin in 2011?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4025/2010
Question for written answer E-4025/2010
Aihe: Kreikkaa koskevat tilastot
Subject: Statistics on Greece
SEUT 126 artiklan mukaan komissio on vastuussa jäsenvaltioiden julkisen velan määrän seurannasta.
According to Article 126 TFEU, the Commission shall monitor the level of government debt in the Member States.
Toistaiseksi on pantu vireille vain yksi Kreikan tilastoja koskeva rikkomusmenettely, joka päätettiin vuonna 2007.
There has so far been only one instance of infringement proceedings as a result of statistics from Greece, in 2007.
Miksi Eurostatin esittämät lukuisat huomautukset olivat tuloksettomia?
Why was no attention paid to the many indications provided by Eurostat?
Kreikalla on 385 valtion talousarvion ulkopuolista talousarviota.
Greece has 385 budgets in addition to the state budget.
Näistä varjotalousarvioista käytiin vuosikausia intensiivisiä keskusteluja Eurostatin kanssa.
Intensive discussions about these shadow budgets went on for years with Eurostat.
Mitä komissio on pyytänyt euroalueen valtiovarainministereitä tekemään Eurostatin todettua sääntöjenvastaisuuksia Kreikan tilastoissa?
What tasks did the Commission give the eurozone finance ministers in terms of dealing with Eurostat’s findings on the statistical irregularities concerning Greece?
Kreikalle myönnetyillä EU:n varoilla manipuloitiin Kreikan valtion talousarviota, koska nämä varat kirjattiin tuloiksi, mutta niistä ollut menopuolella mitään merkintää.
The Greek state budget was manipulated through EU money for Greece, as this was entered as income, without reappearing on the expenditure side.
Vaalivuonna 2009 Kreikan velat lisääntyivät huomattavasti.
In 2009 — an election year — debt rose considerably in Greece.
Mitä vastatoimia komissio toteutti vuonna 2009? 7.
What action did the Commission take to counter this?
Miten komissio tukee Kreikassa laajalle levinneen korruption torjuntaa?
What is the Commission doing to support the battle against the widespread corruption in Greece?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4026/2010
Question for written answer E-4026/2010
Aihe: Bisfenoli A (BPA) – Terveysriskit, tutkimukset ja EFSA
Subject: BPA (Bisphenol A) — health risks/studies/EFSA
Bisfenoli A:ta on useissa muovisissa kulutustavaroissa kuten tuteissa, CD-levyissä, lasten astioissa ja PVC-muovissa.
BPA (Bisphenol A) is contained in various everyday plastic objects such as babies’ dummies, CDs, children’s eating utensils and PVC.
Sitä on myös säilykepurkkien ja juomapullojen sisäpinnoilla ja lämpöpaperista valmistetuissa kassakuiteissa.
It is also found in the interior coatings of cans containing food and drink and in cash register receipts made of thermal paper (coating).
Bisfenoli A:n käytöstä aiheutuvat terveysriskit on osoitettu lukuisissa tutkimuksissa.
The resultant health risks are documented in numerous studies.
Bisfenoli A:lle altistuminen voi aiheuttaa hedelmättömyyttä, impotenssia, diabetesta, korkeaa verenpainetta ja useita muita niin sanottuja elintasosairauksia.
Infertility, impotence, diabetes, high blood pressure and various other problems of modern civilisation can be caused by exposure to BPA.
Nimekkäät tutkijat ovat avoimessa kirjeessä (julkaistu The Independent ‑lehdessä) varoittaneet Bisfenoli A:n vaaroista.
In a letter published in The Independent , respected scientists issued a strong warning against the substance.
Jopa FDA (Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto) on myöntänyt Bisfenoli A:n terveysriskit.
Even the USA’s Food and Drug Administration has acknowledged the potential danger of BPA.
EFSAa vaadittiin tämän jälkeen tekemään asiasta uudelleenarviointi, jonka on tarkoitus valmistua lähiaikoina.
The EFSA was subsequently called on to make a re-evaluation, which is due to be presented soon.
Aikooko EFSA tai muut Euroopan unionin toimielimet tai virastot toteuttaa niin ikään terveysriskeistään epäiltyjä pehmittimiä (ftalaatit) koskevia riippumattomia tutkimuksia?
Is the EFSA, or any other EU institution, planning to undertake independent studies on plasticisers (phthalates), which are also suspected of posing multiple health risks?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-4027/2010
Question for written answer E-4027/2010
Aihe: Eyjafjallajökull-tulivuoren vuoksi määrätyn ilmatilan sulkemisen kriteerit
Subject: Criteria for airspace closures because of the Eyjafjallajökull volcano
Viime viikkoina islantilaisesta Eyjafjallajökull-tulivuoresta lähtöisin olevat tuhkapilvet häiritsivät suurta osaa Eurooppaa.
Recent weeks have seen a cloud of ash from the Eyjafjallajökull volcano in Iceland affect large parts of Europe.
Kukaan ei tiedä, syntyykö lähiaikoina uusia purkauksia.
It is not known whether new eruptions can be expected in the foreseeable future.
Euroopan unionissa ei ole vakavasti otettavia vertailuarvoja, joiden avulla voitaisiin paremmin ennakoida vastaavia tilanteita.
There is a lack of credible comparative data within the EU which would enable such situations to be more accurately predicted.
Islannissa on ennenkin syntynyt toisinaan purkauksia, joista monien vaikutukset ovat olleet jopa suurempia kuin tämänhetkisen purkauksen vaikutukset.
There have been frequent volcanic eruptions in Iceland, many of which have had a greater impact even than this one.
Koskaan aiemmin ei kuitenkaan lentoliikenne ole vaarantunut eikä tämän pallonpuoliskon ilmatilaa ole suljettu tulivuorenpurkauksen vuoksi.
Yet they have never before endangered air traffic or caused the closure of all the airspace of an entire hemisphere.
Edes vuonna 2002 Sisiliassa tapahtunut Etna-tulivuoren voimakas purkaus ei ilmeisesti aiheuttanut vaaraa lentoliikenteelle, vaikka valtaisa tuhkapilvi ulottuikin Välimeren ylle.
Even the powerful eruption of Etna in Sicily in 2002 seemingly posed no danger to air travel, although a huge cloud of ash was drifting directly over the Mediterranean.
Määrättiinkö vuonna 2002 tästä syystä lentokieltoja?
Was there a subsequent flight ban in 2002?
Esiintyikö lentoliikenteessä tuolloin häiriöitä?
Were problems encountered by air traffic?
Ei, ja kuitenkin myös silloin oli kyse yhdestä vilkkaimmista reiteistä, joka suuntautuu Euroopasta Afrikkaan.
No — yet this area contains one of the most-used routes from Europe to Africa.
Euroopassa on liian vähän mittausjärjestelmiä, minkä lukuisat lentoliikenteen asiantuntijat ovat osoittaneet todeksi.
Europe has too few measurement systems, a problem highlighted by many experts on air travel.
Euroopassa on liian vähän tietojen keräyspisteitä, jotka analysoivat ilmassa olevan vulkaanisen tuhkan liikkeitä.
There are too few ‘data gathering locations’ in Europe to analyse the movement of the volcanic ash in the atmosphere.
Olisi pohdittava sitä, eikö vastaisuudessa pitäisi olla jatkuva valmius käyttää lentokoneita, jotka voivat suorittaa mittauksia koko Euroopan unionin alueella.
Thought should be given in future to the idea of having aircraft permanently available to take measurements throughout the EU.
Tätä koskeva päätös voidaan tehdä ainoastaan Euroopan unionin tasolla.
This would have to be an EU‑wide decision.
Kukaan ei tiedä tarkkaan, millainen tuhkapitoisuus on lentoliikenteelle vaaraton.
The ash concentration beyond which there is no further danger to air traffic is not known.
Euroopan unionilla ei ilmiselvästi ole kokemusperäistä tietoa!
Europe simply has a lack of empirical data.
Nyrkkisääntö on kaikkialla seuraava: kun satelliittikuvista ei enää pysty tunnistamaan mitään, annetaan todennäköisesti jälleen varoitus.
The universal rule of thumb is: if nothing more is visible on the satellite images, sound the all-clear.
Mihin ”mittauskriteereihin” perustuu Euroopan lennonvarmistusjärjestön Eurocontrolin määräämä lentokielto?
What measurement criteria is a flight ban announced by the European flight control agency (Eurocontrol) based on?