natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aihe: Sivistys- ja kulttuuriperinnön vaaliminen EU:ssa
Subject: Preservation of the cultural heritage in the EU
Vuosisatojen kuluessa ja myös uudempina aikoina on ollut havaittavissa sivistysperintöömme kuuluvien kohteiden ja muistomerkkien täydellinen laiminlyöminen.
Down through the centuries and even in more recent times, sites and monuments forming part of the cultural heritage have been completely neglected.
Yhteisön varat ovat hyvin vähäiset verrattuna sen kulttuuriperinnön laajuuteen, jota vuodesta toiseen hukataan ja hävitetään.
Community resources can do little in the face of years of abandonment and despoiling of the cultural heritage.
Voisiko komissio kertoa, missä määrin se on valmis toteuttamaan yhteisön tukien hyödyntämistä koskevaa jatkuvaa valvontaa?
To what extent is the Commission prepared to monitor the use of Community subsidies on a continuous basis?
Millä tavoin se suhtautuisi ajatukseen perustaa komitea, joka tutkisi ja luokittelisi muistomerkit sekä perinteiset asutusryhmät, jotta Euroopan unionin kansakuntien kulttuuri ja historia tulisi kirjatuksi?
How would it respond to a proposal to set up a committee to study and classify monuments and traditional settlements belonging to the European heritage in order to record the culture and history of the nations making up the European Union?
Aikooko se velvoittaa EU:n jäsenvaltiot kirjaamaan arkeologiset ja historialliset aarteensa, jotta niistä tulisi EU:n avulla myös tulevien sukupolvien omaisuutta?
Will it require the Member States to inventory their archaeological and historical riches, with EU aid, for the benefit of posterity?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0703/05
WRITTEN QUESTION E-0703/05
Aihe: WTO:n toimet niitä valtioita vastaan, jotka kieltäytyvät ratifioimasta Kioton pöytäkirjaa
Subject: WTO measures against states that refuse to ratify the Kyoto Protocol
Kioton pöytäkirja tuli voimaan 16. helmikuuta 2005, ja siitä tuli samalla kansainvälinen säädös maapallon lämpötilan kohoamisen lopettamiseksi.
On 16 February 2005 the Kyoto Protocol enters into force and becomes thereby the international, legal framework for the fight against global warming.
Valtioiden on vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjään, jotta maapallon kohtuuton lämpeneminen pysähtyisi.
To halt the excessive warming of the planet, states have to reduce their emissions of greenhouse gases.
Yhdysvallat on maailman suurin fossiilisten polttoaineiden käyttäjä, joten sen osuus lämpötilan nousussa on merkittävä.
The United States is the world’s biggest consumer of fossil fuels, thereby contributing to global warming.
Tästä huolimatta Yhdysvallat edelleen kieltäytyy osallistumasta kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen.
Still the US continues to refuse to take its responsibility by cutting greenhouse gas emissions.
GATT-sopimuksen määräysten mukaan (XX artikla) Euroopan unioni voi tarvittaessa kantaa tuontitullia ihmisten, eläinten ja kasvien elämän ja terveyden suojelemiseksi.
Under the rules of GATT (article XX) the European Union can levy import duties if these are necessary to protect the life and health of people, animals and plants.
WTO antaa valtioille luvan kantaa myös tasoitustullia ulkomaisilta yrityksiltä, jotka nauttivat kauppaeduista saadessaan tukea maansa hallitukselta.
The WTO also allows states to impose countervailing duties to compensate for trade advantages that foreign companies gain if they are subsidised by their governments.
Katsooko komissio, että Kioton pöytäkirjan noudattamatta jättäminen merkitsee epäsuoran tuen saamista?
Does the Commission agree that non-compliance with Kyoto constitutes an indirect subsidy?
Katsooko komissio, että Kioton pöytäkirjassa esitettyjen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteiden noudattamatta jättäminen uhkaa ihmisten, eläinten ja kasvien elämää ja terveyttä ja että tämän vuoksi sellaisista tuotteista olisi kannettava tullia, joita ei ole tuotettu kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävällä menetelmällä?
Does the Commission agree that not complying with the Kyoto reduction targets is a threat to life and health of people, animals and plants and that therefore a levy should be imposed on products not produced under a greenhouse gas reduction scheme?
Onko komissio valmis tutkimaan mahdollisuutta kantaa tullia Yhdysvalloissa valmistetuista energiaa vaativista tuotteista?
Is the Commission prepared to examine the possibility of imposing a levy on energy-intensive products from the US?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0704/05
WRITTEN QUESTION E-0704/05
Aihe: Triesten vapaasatama ja unionin uusi tullilainsäädäntö
Subject: Free Port of Trieste and the new European Customs Code
Triesten vapaasatamaa koskee vuonna 1947 solmittuun Pariisin rauhansopimukseen sisällytetty erityisjärjestely, josta säädetään Italian lainsäädännössä ja sitä edeltäneessä Itävalta-Unkarin lainsäädännössä.
The free port of Trieste is governed by a special regime established by the 1947 Treaty of Paris, enacted under Italian law and the Austrio-Hungarian law of the time.
Asetuksen (ETY) N:o 2913/92 EYVL L 302, 19.10.1992, s.1 .
Council Regulation (EEC) No 2913/92 OJ L 302, 19.10.1992, p.
Kysyjän tietoon on tullut, että komissio valmistelee uutta tullilainsäädäntöä Euroopan unionille.
The European Commission is apparently preparing a new Community Customs Code.
Triesten satamaa koskeva tullivapaus on ollut voimassa vuodesta 1947, ja se on vahvistettu myös Rooman sopimuksen 307 artiklassa (entinen 234 artikla).
However, the port of Trieste has been governed by the duty free regime since 1947 and this arrangement was even confirmed in Article 307 (former Article 234) of the 1957 Treaty of Rome.
Lisäksi Triesten vapaasataman toiminta on strategisen sijainnin ansiosta luonteeltaan kansainvälistä ja satamasta hyötyvät Koillis-Italian lisäksi myös Itävalta, Saksa ja Unkari.
In addition, the free port services offered by Trieste is of an international nature owing to its strategic position which enables it to serve the interests of Austria, Germany and Hungary, as well as obviously north-east Italy.
Millaisia seurauksia uudella unionin tullilainsäädännöllä on komission arvion mukaan Euroopan vapaasatamien tullivapauksille ja erityisesti Triesten vapaasatamalle?
In the European Commission's view, what implications will the new European Customs Code have for the European free ports regime, and the free port of Trieste in particular?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0705/05
WRITTEN QUESTION E-0705/05
Aihe: 150 vuoden välijakson jälkeisen ajanjakson alku, jolloin maapallon lämpenemisen kiihtymistä voidaan ehkäistä ainoastaan Kioton sopimusta tehokkaammilla toimilla
Subject: Start of the period when further global warming can be prevented only by means of more drastic measures than Kyoto and with a delay of 150 years
Voiko komissio vahvistaa, että jatkuvan auto- ja lentoliikenteen kasvun sekä teollisuuden päästöjen vähentämistä koskevien puutteellisten tulosten vuoksi hiilidioksidipäästöt ovat huomattavasti vuoden 1990 tasoa korkeammalla, joten Kioton pöytäkirjan voimassaoloaikana (2005–2012) on aivan mahdotonta saavuttaa siinä asetetut päämäärät?
Can the Commission confirm that, because of the constant growth of motor vehicle traffic and air travel, as well as the disappointing results of efforts to reduce industrial emissions, carbon dioxide emissions are now considerably greater than they were in 1990 and that, consequently, during the period of validity of the Kyoto Protocol (2005-2012), it will not by any means be possible to attain the objectives which it sets?
Onko komissio tietoinen uusista tiedoista, että kriittinen piste on ylitetty, maailmalle on aiheutettu korvaamatonta vahinkoa, joten maapallon lämpeneminen, jäätikköjen sulaminen, jääpeitteen sulaminen pohjoisnavan alueella kesäisin, merenpinnan nousu, sademäärän voimakas kasvu talvisin, hedelmällisten alueiden aavikoituminen ja vedenpinnan tason tuntumassa olevien alueiden jääminen tulvan alle jatkuvat vielä 150 vuoden ajan sen jälkeen, kun maailman vuosittaiset kasvihuonekaasupäästöt on vakiinnutettu lopullisesti huomattavasti alemmalle kuin Kioton sopimuksen mukaiselle tasolle?
Is the Commission aware of new data indicating that the tipping point beyond which irreparable damage will be done to the Earth has already been passed, so that further global warming, melting of glaciers, an ice-free Arctic in the summer, a rising sea level, a substantial increase in rainfall in the winter half of the year, desertification in regions which are currently fertile and flooding of low-lying land will continue for some 150 years after worldwide annual emissions of greenhouse gases have been stabilised permanently at a significantly lower level than agreed at Kyoto?
Voiko komissio vahvistaa, että pelkästään hiilidioksidipäästöjen alentaminen 60–80 prosentilla voisi ehkäistä keskilämpötilan kohoamista kahdella celsiusasteella?
Can the Commission confirm that only a CO2 reduction of between 60 and 80% can prevent the mean temperature from rising by more than 2° Celsius?
Katsooko komissio, että Euroopassa tarvitaan yksipuolisia lisätoimia, sillä vaikuttaa siltä, että Euroopan, Pohjois-Amerikan ja Japanin toiminnan lisäksi maailman ilmakehän lämpenemiseen vaikuttaa tästä lähtien jatkuvasti Kiinan, Brasilian, Intian ja Meksikon ja muiden kehittyvien valtioiden teollistuminen ja lisääntyvä liikenne?
Have unilateral additional measures in Europe become necessary, as it seems likely that, in addition to human activities in Europe, North Africa and Japan, permanent contributions to the warming of the Earth's atmosphere will also from now on come from industrialisation and growing traffic in China, Brazil, India, Mexico and other emergent economies?
Onko komissio, mahdollisesti yhdessä EU:n jäsenvaltioiden kanssa, ottanut huomioon ne Euroopassa sijaitsevat alueet, joista tulee maapallon väistämättömän lämpenemisen myötä asumiskelvottomia tulvien tai kuivuuden vuoksi, tai joista voidaan tehdä asumiskelpoisia ainoastaan huomattavilla infrastruktuurihankkeilla?
Has the Commission, whether or not in consultation with the EU Member States, drawn up a list of the regions in Europe which, due to the component of global warming which is already inevitable now, will become uninhabitable due to floods or drought or which it will only be possible to keep inhabited by means of major infrastructure projects?
Miten komissio on, mahdollisesti yhteistyössä EU:n jäsenvaltioiden kanssa, tukenut niitä alueita koskevia suunnitelmia, joista tulee maapallon väistämättömän lämpenemisen myötä asumiskelvottomia tulvien tai kuivuuden vuoksi sekä alueiden asukkaita, joiden pitää löytää asunto, työ ja elintila muualta?
What has the Commission, whether or not in consultation with the EU Member States, so far contributed to the preparation of plans relating to the regions which are likely to become uninhabitable due to further warming and relating to the inhabitants of those regions who will then have to find housing, employment and other types of living space elsewhere?
Lähteet: TV Nederland 3 ”Nova” 12. helmikuuta 2005 ja TV Nederland 1 ”Netwerk” 15. helmikuuta 2005
Sources: TV Nederland 3: ‘Nova’, 12 February 2005; TV Nederland 1: ‘Netwerk’, 15 February 2005.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0706/05
WRITTEN QUESTION E-0706/05
Aihe: Turkkilainen ihmisoikeusjärjestö
Subject: Human rights organisation in Turkey
Tunnetun turkkilaisen ihmisoikeusjärjestön jäsenten enemmistö ilmoitti kertomuksessaan loka-marraskuun vaihteessa 2004, että Turkin vähemmistöjen suojeleminen jäi paljon kansainvälisten standardien alapuolelle ja että vähemmistöön kuuluvia henkilöitä pidettiin edelleen toisen luokan kansalaisina (”Rights report sparks row in Turkey”, Al Jazeera, 2. marraskuuta 2004).
At the end of October/beginning of November 2004, a majority of the members of a well-known Turkish human rights organisation stated in a report that the protection of minorities in Turkey fell far short of international standards and that people belonging to minorities were still being treated as second-class citizens (‘Rights report sparks row in Turkey’, Al Jazeera, 2 November 2004).
Jäsenten enemmistö puolsi Turkin kansallisten vähemmistöjen tunnustamista.
A majority of the members expressed themselves in favour of recognising the existence of minorities in Turkey.
Tämän neuvoa-antavan elimen kokoonpano on hyvin monipuolinen.
The composition of this advisory body is very heterogeneous.
Siihen kuuluu muun muassa salaisen palvelun, sisäministeriön ja puolustuslaitoksen jäseniä.
It includes members of the secret service, the Ministry of Home Affairs and the security forces.
Kun puheenjohtaja Ibrahim Kaboglu puolsi lehdistötilaisuudessa vähemmistöjen tunnustamista, vähemmistöjen tunnustamista vastustavan järjestön jäsen repi hänen puheensa.
When the chairman, Mr Ibrahim Kaboglu, speaking at a press conference, advocated recognising the existence of minorities, the text of his address was torn up by another member of the organisation who then said that he was opposed to recognising the existence of minorities.
Turkin yleinen syyttäjänvirasto aloitti Kaboglua koskevat tutkimukset hänen lausuntojensa vuoksi.
Because of his statements about minorities, the Turkish public prosecutions department has also launched an investigation into Mr Kaboglu.
Järjestöstä erotettiin sähköpostiviestillä 14 uudistusmielistä jäsentä (Jan Keetman, ”Türkische Regierung entlässt Kritiker”, Die Presse, 9. helmikuuta 2005).
14 reform-minded members have now been expelled from the organisation by e-mail (Jan Keetman, ‘Türkische Regierung entlässt Kritiker’, Die Presse, 9 February 2005).
Christoph Pan huomauttaa, että on myös muita valtioita, kuten Ranska ja Kreikka, joissa vähemmistöjen oikeuksia ei tunnusteta laillisesti.
Christoph Pan points out that there are also other States where the existence of minorities is not legally recognised, such as France and Greece.
Nämä valtiot eivät kuitenkaan pidä vähemmistöjen olemassaolon vahvistamista uhkana valtiolle tai ryhdy sen vuoksi rikosoikeudellisiin toimiin.
However, neither of these countries goes so far as to regard the mere observation that a minority exists as an act which constitutes a threat to the State, or to punish under the criminal law those who make such an observation.
Christoph Panin mukaan Turkin suhtautuminen on erikoista.
According to Christoph Pan, Turkey is ‘unique’ in this respect.
Turkin muita etnisiä ryhmiä koskevat identifioinnit tai teot ovat laittomia, ja niistä määrätään seuraamuksia, mikä rikkoo Panin mukaan oikeusvaltion periaatteita (Christoph Pan, ”Die Minderheitenrechte in der Türkei”: Christoph Pan ja Beate Sybille Pfeil, Minderheitenrechte in Europa: Handbuch der europäischen Volksgruppen, Band 2, Wien: Braumüller, 2002, (475-484), s. 478-479).
Any ethnic non-Turkish identification or activity is illegal and defined as a criminal offence, which according to Christoph Pan violates the principles of the rule of law (Christoph Pan, ‘Die Minderheitenrechte in der Türkei’ [Minority rights in Turkey], in: Christoph Pan and Beate Sibylle Pfeil, Minderheitenrechte in Europa: Handbuch der europäischen Volksgruppen, Band 2, Vienna: Braumüller, 2002, (475-484), pp. 478-479).
Onko neuvosto tietoinen mahdollisesta Kaboglun vastaisesta rikostutkinnasta sekä edellä mainitun ihmisoikeusjärjestön 14 jäsenen erottamisesta?
Is the Council aware of a possible criminal investigation into Mr Kaboglu and the expulsion of 14 members of the human rights organisation in question?
Jos on, niin mihin toimiin neuvosto ryhtyy?
If so, what steps will the Council take in this regard?
Turkki on EU:n ehdokasvaltiona sitoutunut täyttämään Kööpenhaminan poliittiset kriteerit.
As an EU candidate country, Turkey has undertaken to comply with the Copenhagen political criteria.
Niihin kuuluvat erityisesti ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapaus sekä sananvapaus.
This covers, in particular, freedom of thought, conscience and religion, and freedom of expression.
EU odottaa, että Turkki jatkaa uudistusprosessia ja varmistaa sen peruuttamattomuuden sekä sen täysimääräisen ja tuloksellisen täytäntöönpanon Eurooppa-neuvosto päätelmien mukaisesti.
The EU expects Turkey to sustain the reform process and to ensure its irreversibility, as well as its full and effective implementation, as provided for in the European Council conclusions.
Neuvosto on hyvin tietoinen kysyjän mainitsemista tapahtumista.
The Council is well aware of the facts mentioned by the Honourable Member of Parliament.
Neuvoa-antavan ihmisoikeuskomitean jäsenten erottaminen on otettu esille varsinkin äskettäisissä Turkin kanssa käytävään poliittiseen vuoropuheluun kuuluvissa kokouksissa, joissa unioni on ilmaissut huolestuneisuutensa asiasta.
The question of the resignation of some members of the Human Rights Advisory Board has been raised, not least during recent political dialogue meetings with Turkey where the Union side expressed concern.
Oikeudellisen tutkinnan tuloksia ei ole vielä saatu.
As for the legal investigation, its outcome is still pending.
Neuvosto aikoo joka tapauksessa seurata tilannetta edelleen.
The Council will in any event continue to follow developments on this issue.
Vähemmistöjen oikeuksien osalta yleisemmin todettakoon, että komission vuoden 2004 määräaikaiskertomuksessa, joka koskee Turkin edistymistä Euroopan unioniin liittymisen valmisteluissa, Turkin todetaan edistyneen poliittisten uudistusten täytäntöönpanossa monilla aloilla, muun muassa vähemmistöjen oikeuksien turvaamisessa, mutta uudistuksia on vielä lujitettava ja laajennettava.
Besides, as regards the more general issue of minority rights, the 2004 Commission's Regular Report on Turkey's progress towards accession concluded that in several areas - including that of minority rights - progress was made by Turkey in the implementation of political reforms, but these need to be further consolidated and broadened.
Koska vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu kuuluvat Kööpenhaminan poliittisiin kriteereihin, unioni aikoo tältä osin edelleen seurata tiiviisti kehitystä joulukuun 2004 Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti.
Since respect for, and protection of minorities, are part of the Copenhagen political criteria for accession, the Union will continue to monitor closely progress in this field, according to the December 2004 European Council conclusions.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0707/05
WRITTEN QUESTION E-0707/05
Aihe: Turkki ja Armenian kansanmurhan tunnustaminen
Subject: Admission by Turkey of the genocide against the Armenians
Turkki on kieltäytynyt tunnustamasta Armenian kansanmurhaa Euroopan parlamentin ja lukuisten valtioiden jatkuvista kehotuksista huolimatta.
Despite repeated urging by the European Parliament and various countries, Turkey refuses to admit that the genocide against the Armenians took place.
Jopa tämän ”välikohtauksen” mainitseminen opetussuunnitelmassa on rangaistavaa.
Indeed, even to teach about this ‘episode’ is a criminal offence.
Turkkilaiset, konsulinsa edustamana, kääntyivät tammikuussa 2005 Saksan osavaltion Brandenburgin puoleen, jotta kansanmurha pyyhittäisiin pois opetussuunnitelmasta.
In January 2005, the Turks, represented by a consul, even intervened in the German federal state of Brandenburg to secure the deletion of a reference to this genocide from curricula.
Turkin diplomaatit yrittivät vuosina 2000–2001 estää Armenian kansanmurhasta kirjoittaneen Johannes Lepsiusin patsaan pystyttämisen (Dieter Salzmann, ”Erfolgreicher türkischer Einspruch in Brandenburg”, Die Welt, 26. tammikuuta 2005).
In 2000/2001, Turkish diplomats had the temerity to try to prevent the erection of a statue of Johannes Lepsius, the chronicler of the Armenian genocide (Dieter Salzmann, ‘Erfolgreicher türkischer Einspruch in Brandenburg’, Die Welt, 26 January 2005).
Turkin pääministerin Erdoganin voimakkaat lausunnot ovat aiheuttaneet Ranskassa hämmennystä.
Coarse statements by Turkey's Prime Minister Erdogan rightly caused a considerable stir in France.
Erdogan ilmoitti Ranskan kansanedustajille kirjaimellisesti, että hän ”ei tiennyt 400000 armenialaisen pystyvän estämään Turkin liittymisen unioniin kansanäänestyksessä”.
Erdogan literally said to French MPs that he did not know that 400000 Armenians could prevent Turkey's accession in a referendum on that accession.
Ranskan teollisuusministeri Patrick Devedjian ilmoitti olevansa pöyristynyt, ja jatkoi, että ”Erdogan näyttää pitävän valitettavana, että Ranskassa on vielä elossa 400000 armenialaista”.
France's Minister of Industry, Mr Patrick Devedjian, said that he was shocked, observing, ‘In a sense, Erdogan seems to consider it regrettable that there are still 400000 surviving Armenians in France’.
Ranskan ulkoministeri Barnier ilmoitti joulukuussa 2004, että Armenian kysymys olisi ratkaistava ennen liittymisneuvotteluiden avaamista (”Armenien spaltet Ankara und Paris”, Die Presse, 8. helmikuuta 2005).
France's Minister for Foreign Affairs, Mr Barnier, said in December 2004 that the Armenian question must be resolved before the accession negotiations could begin (‘Armenien spaltet Ankara und Paris’, Die Presse, 8 February 2005).
Onko neuvosto tietoinen Turkin väliintulosta Brandenburgissa?
Is the Council aware of Turkey's intervention in Brandenburg?
Onko neuvosto Sylvie Goulardin lausunnon kannalla?
Does the Council agree with Mrs Goulard's statement?
Pitäisikö Armenian kansanmurha tunnustaa ennen liittymisneuvotteluiden avaamista?
Should not the Armenian genocide be acknowledged before accession negotiations begin?
Jos ei, milloin ja miten tähän kysymykseen puututaan?
If not, when and how will this issue be dealt with?
Neuvosto on tietoinen siitä, että armenialaisten kohteluun ottomaanien valtakunnan aikana liittyvät asiat ovat arkaluonteisia, mutta katsoo, ettei sen tehtävänä ole ottaa kantaa erinäisiin kysyjän esiin tuomiin lausumiin ja kannanottoihin.
While it is aware of the sensitive nature of issues concerning the treatment of Armenians under the Ottoman Empire, the Council does not consider it appropriate to comment on the different statements and positions referred to by the Honourable Member.
Euroopan unionin kanta liittymisneuvottelujen aloittamiseen Turkin kanssa on selkeästi määritelty useiden Eurooppa-neuvostojen (erityisesti Helsingin Eurooppa-neuvoston vuonna 1999 ja Kööpenhaminan vuonna 2002) päätelmissä, joiden mukaan Turkki on ehdokasvaltio, jonka on määrä liittyä unioniin samojen kriteerien perusteella, joita sovelletaan muihinkin ehdokasvaltioihin.
The European Union's position on the opening of accession negotiations with Turkey was clearly set out in the conclusions of several European Council meetings (in particular the Helsinki Council in 1999 and the Copenhagen Council in 2002), which had already established that Turkey was a candidate country destined to join the Union on the basis of the same criteria as applied to the other candidate countries.
16.–17.12.2004 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että Turkki täyttää riittävällä tavalla Kööpenhaminan poliittiset kriteerit, jotta liittymisneuvottelut voidaan aloittaa, edellyttäen että Turkki saattaa voimaan komission mainitsemat kuusi säädöstä..
It was on this basis that the European Council on 16 and 17 December 2004 decided that Turkey fulfilled the Copenhagen political criteria sufficiently for accession negotiations to be opened, provided that it brought into force six specific pieces of legislation mentioned by the Commission.
Lisäksi Euroopan unioni aikoo edistää huomattavasti erityisesti osana Euroopan naapuruuspolitiikkaansa vakautta, turvallisuutta ja hyvinvointia koko Etelä-Kaukasian alueella, jolla Turkilla on merkittävä asema.
Moreover, the European Union intends to contribute substantially, particularly in the framework of its European Neighbourhood Policy, to enhanced stability, security and prosperity in the South Caucasus region, where Turkey plays an important role.
Tässä yhteydessä unioni on jatkuvasti kannustanut Turkkia luomaan hyvät suhteet Armeniaan, varsinkin niiden välisen rajariidan käsittelemiseksi.
In this context, the EU has constantly encouraged Turkey to work towards establishing good relations with Armenia, particularly with regard to the border dispute between the two countries.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0708/05
WRITTEN QUESTION E-0708/05
Aihe: Kansanäänestykset Euroopan perustuslaista
Subject: Referendums on the European Constitution