natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ympäristö-, maaseutu- ja meriympäristöministeriön yhteydessä toimivan elintarvikelautakunnan (www.marm.es) mukaan 88 prosenttia Espanjan valtion kotitalouksien ostamasta oliiviöljystä hankitaan valintamyymälöistä.
According to the Spanish Ministry of Environment's Food Consumption Panel (www.marm.es), 88 % of the olive oil bought by Spanish households is purchased in supermarkets.
Lisäksi elintarvikekäyttöön tarkoitetun oliiviöljyn pullottamoiden ja jalostamoiden yhdistys ANIERAC (www.anierac.es) ilmoitti, että vuonna 2009 Espanjan valtiossa kulutetusta oliiviöljystä 63 prosenttia oli tietyn valmistajan merkkiä.
Furthermore, the edible oil processing association ANIERAC (www.anierac.es) found that 63 % of the olive oil consumed in Spain in 2009 was marketed by manufacturers.
Oliiviöljyviraston (Agencia del Aceite de Oliva, www.aao.es) vuonna 2010 julkaisemasta tutkimuksesta ilmeni seuraavat seikat: maanviljelijöiden tappiot ovat keskimäärin 2,7 prosenttia, ja öljypuristamot saavat 1,2 prosenttia, pullottamot 2,7 prosenttia ja jakelijat 1,1 prosenttia voittoa.
A survey published in 2010 by the Spanish olive oil agency (www.aao.es) showed that farmers lose, on average, 2.7 %, oil pressers make a profit of 1.2 %, bottlers 2.7 % and distributors 1.1 %.
Koska tappiolla myynti on kiellettyä, eikö komission mielestä pitäisi säännellä myös maataloustuottajien harjoittamaa myyntiä alle tuotantokustannushinnan?
Given that selling below the cost of production is illegal, does the Commission see a need to regulate sales by farmers at prices below their production costs?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-004887/2011
Question for written answer E-004887/2011
Aihe: Hakkeri varasti 77 miljoonan PlayStationin verkkoon rekisteröityneen käyttäjän henkilötiedot
Subject: Theft by a hacker of the personal data of 77 million users registered with the Playstation network
Verkossa videopelejä pelaaville suunnatun maailman kuuluisimman konsolin PlayStationin valmistaja Sony ilmoitti asiakkaille huhtikuisessa lehdistötiedotteessaan, että tietokonehakkeri, jota japanilainen valmistaja kutsui ”luvattomaksi henkilöksi”, onnistui anastamaan reilun 77 miljoonan käyttäjän eli kyseiseen sivustoon rekisteröityneen henkilön henkilötiedot, nimet, katuosoitteet, postinumerot, salasanat, sähköpostiosoitteet, laskujen maksua koskevia tietoja sekä jopa syntymätiedot.
In April, Sony — the manufacturer of the world's most popular online video games console, Playstation — issued a press release in which it informed customers that a hacker, defined by the Japanese company as an ‘unauthorised person’, managed to get hold of the personal data, names, addresses, postal codes, passwords, e-mail addresses, bill payment histories and even dates of birth of 77 million people, i.e. of all registered customers.
Vakavinta tapauksessa on lehdistötiedotteen mukaan se, ettei Sony voi sulkea pois sitä, että PlayStation 3:n käyttäjien henkilötietojen mukana olisi varastettu myös luottokorttitietoja.
The most serious thing is that, according to Sony's press release, the company ‘cannot rule out’ that among the personal data of PlayStation 3 users even credit card details may have been stolen.
Japanilainen valmistaja onkin neuvonut asiakkaitaan suojautumaan mahdollisilta henkilötietovarkauksilta tai luvattomilta tililtäotoilta kehottaen asiakkaita seuraamaan luottokorttitapahtumiaan sekä ilmoittamaan pankeilleen mahdollisista petosyrityksistä.
Indeed, Sony invited its customers to protect themselves from possible identity theft or unauthorised withdrawals by suggesting they check the movements on their credit cards and warn their banks of possible attempts at fraud.
Edellä mainitun perusteella komissiolta kysytään seuraavaa: 1.
Given the above situation, can the Commission answer the following questions: 1.
Kun otetaan huomioon, että tämä on jo ties monesko tietomurto, joka on tässä tapauksessa merkityksellinen ja jota ei voida jättää huomioimatta, mitä välineitä Euroopan kansalaisilla on käytössään henkilötietojensa suojaamiseksi? 2.
In the light of this umpteenth episode of hacking which, in this case, is a major issue, what tools are available to European citizens to defend their personal data? 2.
Sony ilmoitti asiakkailleen luottokorttitietojen varastamisen riskistä viikon päästä sen jälkeen, kun edellä esitetty tietomurto oli vahvistettu tapahtuneeksi.
Sony informed its customers of the risk that their credit card details might have been stolen one week after the date on which the hacking occurred.
Voisiko komissio ilmoittaa, säädetäänkö nykyisin voimassa olevassa lainsäädännössä määräajasta, jonka kuluessa asiakkaalla tai palvelun käyttäjällä on oikeus saada viipymättä tieto mahdollisesta henkilötietovarkaudesta? 3.
Can the Commission say whether, at present, there are any legal time limits within which customers/users of a service are entitled to be promptly informed of any possible theft of such data? 3.
Hakkereiden toiminta yleistyy, joten miten komissio aikoo parantaa käyttäjien tai asiakkaiden sekä yritysten henkilötietojen suojaamiseksi tarkoitettuja välineitä? 4.
Given that hackers are stepping up their activities, how does the Commission plan to strengthen its instruments to protect users/customers as well as the companies themselves? 4.
Yhtyykö komissio näkemykseen hakkereiden vastuuttomasta toiminnasta, jotka kuukausi kaikkia japanilaisia yrityksiä vakavasti koetelleen Japanin maanjäristyksen jälkeen iskivät juuri yhteen niistä?
Does it share the view that these hackers have been extremely irresponsible, given that only one month after the earthquake in Japan that had serious repercussions on all Japanese companies, they have attacked precisely such a company?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-004888/2011
Question for written answer E-004888/2011
Aihe: Väkivallan kohteeksi joutuneiden naisten turvakotien sulkemisuhka Afganistanissa
Subject: Shelters for women victims of violence in Afghanistan at risk of closure
Väkivallan kohteeksi joutuneiden naisten turvakodit tekevät arvokasta työtä Afganistanissa, jossa 87 prosenttia naisista on kokenut väkivaltaa ja 60 prosenttia avioliitoista, joissa morsian 57 prosentissa tapauksista on alle 16-vuotias nuori nainen, on perheiden järjestämiä.
Shelters for battered women play an invaluable role in a country like Afghanistan, in which 87 % of women have experienced violence and in which 60 % of marriages — which in 57 % of all cases concern young women under the age of 16 — are forced upon women by their families.
Tällä hetkellä Afganistanissa on 14 turvakotia, jotka tarjoavat majapaikan nuorille naisille ja joskus myös lapsille, jotka saavat näistä taloista turvaa.
At present there are 14 shelters in the country that accommodate young women, and sometimes children, who find comfort there.
Heidän elämäntarinansa ovat hyvin samankaltaisia: useimmat ovat joutuneet kokemaan brutaaleja raiskauksia ja kelvottomien ihmisten sokeaa julmuutta.
They have very similar life stories: lives scarred by the brutality of rape and the blind ferocity of shameful individuals.
Nyt turvakodit kuitenkin uhataan sulkea ministerineuvoston hyväksymän lain seurauksena.
Today, these shelters are at risk of vanishing as a result of a law passed by the Council of Ministers which should take effect within a few months.
Laissa, jonka pitäisi tulla voimaan muutaman kuukauden kuluessa, säädetään, että turvakotien hallinto siirtyy afganistanilaisilta kansalaisjärjestöiltä naisasioiden ministeriölle (MoWa).
This law stipulates that in future, the shelters will no longer be managed by Afghan non-governmental organisations, but by the Ministry for Women's Affairs (MoWa ).
Voiko komissio edellä esitetyn vakavan tilanteen perusteella vastata seuraaviin kysymyksiin: 1.
Given the serious situation described above, can the Commission answer the following questions: 1.
Jakaako se huolen, joka liittyy siihen todelliseen mahdollisuuteen, että turvakodit voivat kadota ja/tai niiden tehtävä voi muuttua lukemattomien sanoinkuvaamattoman väkivallan kohteeksi joutuneiden nuorten naisten vahingoksi?
Does it share the concerns about the real possibility that the shelters might disappear and/or have their role altered to the detriment of the many young women who are victims of unspeakable violence?
Mihin toimiin se katsoo asianmukaiseksi ryhtyä naisten ihmisoikeuksien puolustamiseksi ja/tai mihin toimiin se on tässä suhteessa jo ryhtynyt? 2.
What action does it deem appropriate to take in order to defend the human rights of these women and/or what action has it already taken in this regard? 2.
Voiko komissio lisäksi kertoa, miten se on toistaiseksi osallistunut vuoropuheluun paikallisviranomaisten kanssa sellaisen perusoikeuden kuin ihmisarvon kunnioittamisen puolustamiseksi, tässä nimenomaisessa tapauksessa hyvin nuorten naisten osalta?
Can the Commission also say how it has so far defended a fundamental right such as that of respect for human dignity and, in this case, respect for young women and girls, in its dialogue with the local authorities?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-004889/2011
Question for written answer E-004889/2011
Aihe: Direktiivin 2005/33/EY säännöllisesti liikennöivän aluksen määritelmän tulkinta
Subject: Interpretation of the definition of ships operating on regular services (Directive 2005/33/EC)
Direktiivissä 2005/33/EY säädetään, että jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yhteisön satamiin tai satamista säännöllisesti liikennöivät matkustaja-alukset eivät käytä aluemerien, talousvyöhykkeiden ja epäpuhtauksien valvontavyöhykkeiden alueilla meriliikenteessä käytettäviä polttoaineita, joiden rikkipitoisuus ylittää 1,5 painoprosenttia.
Directive 2005/33/EC requires Member States to take all necessary measures to ensure that passenger ships operating on regular services to or from any Community port do not use marine fuels with a sulphur content exceeding 1.5 % by mass in their territorial seas, exclusive economic zones. or pollution control zones.
Jäsenvaltiot vastaavat tämän säännöksen soveltamisesta ainakin oman lippunsa alla purjehtiviin aluksiin sekä kaikkien lippujen alla purjehtiviin aluksiin, kun nämä ovat niiden satamissa.
They are responsible for enforcing that provision at least in respect of ships flying their flag or ships flying any flag while in their ports.
Se, soveltuuko säännöllisesti liikennöivän aluksen määritelmä myös risteilyaluksiin, on joissakin italialaisissa satamissa synnyttänyt tulkinnallisia erimielisyyksiä.
The question whether the definition of ‘ships operating on regular services’ is also applicable to cruise ships has led to differences of interpretation in some Italian ports.
Itse asiassa säännöllisesti liikennöivän aluksen määritelmään on viitattu jo 9. maaliskuuta 2004 annetussa ministeriön ohjeistuksessa nro UL-2004–1825: ”Säännöllisesti liikennöiviksi aluksiksi katsotaan ne, jotka poikkeavat useissa satamissa ennalta määritetyn reitin ja aikataulun mukaisesti – – kun poikkeamiset on asianmukaisesti julkistettu ja poikkeamisten tiheys ja säännöllisyys saman sataman osalta sijoittuu 60 tunnin ajanjaksoon matkustaja-alusten ja/tai yhdistetyn liikenteen alusten osalta ja 120 tunnin ajanjaksoon muunlaisten alusten osalta”.
In point of fact the definition of a ship operating on a regular service was already set out in the Italian Ministerial Circular of 9 March 2004 (No UL-2004-1825), which defined ships in that category as those which call at two or more ports with predetermined frequency on a route laid down in advance; the frequency and regularity of calls, which must be publicised in the proper manner, at a given port must lie within a time-span of 60 hours in the case of passenger and/or mixed vessels and 120 hours in the case of other types of vessels.
Siitä seuraa siis, etteivät risteilyalukset tarjoa säännöllistä liikennöintipalvelua eivätkä ne siis kuulu direktiivin 33/2005/EY soveltamisalaan.
It follows that cruise ships do not operate on regular services and hence do not fall within the scope of Directive 33/2005/EC.
Aikooko komissio selventää, etteivät risteilyalukset kuulu säännöllisesti liikennöivien matkustaja-alusten määritelmän piiriin?
Will the Commission clearly state that cruise ships are not covered by the definition of ‘passenger ships operating on regular services’?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-004890/2011
Question for written answer E-004890/2011
Aihe: Perhesuunnittelua koskevan lain vaikutukset Kiinassa ja Yang Zhizhun tapaus
Subject: Effects of family planning law in China: the case of Yang Zhizhu
Kiinan ihmisoikeuksia puolustavan järjestön (Human Rights Defender) tietojen mukaan kiinalainen yliopiston professori Yang Zhizhu menetti virkansa rikottuaan lakia, jossa säädetään, että kussakin perheessä voi olla vain yksi lapsi.
According to reports from the Chinese Human Rights Defenders network, a Chinese university professor, Yang Zhizhu, has been sacked for breaking the one-child policy law.
Tapaus on käynnistänyt Kiinassa julkisen keskustelun aiheesta, jota hallitus on jo aiemmin ilmoittanut haluavansa tarkistaa.
His case has reopened the wider public debate in China, the Government having previously given to understand that it wishes to review the issue.
Onko komissio tietoinen edellä mainitusta tapauksesta?
Is the Commission aware of the case mentioned above?
Mihin toimiin se aikoo ryhtyä kiistan ratkaisemiseksi?
What steps will it take to help resolve the controversy?
Aikooko se esittää oman kantansa Kiinan hallituksen harjoittamasta perhesuunnittelupolitiikasta?
Does it feel that it should comment on the Chinese Government’s family planning policy?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-004891/2011
Question for written answer E-004891/2011
Aihe: Offshore-voimaloiden rakentamiseen liittyvät vaarat sekä EU:n diplomaattiset toimet
Subject: Risks arising from construction of offshore nuclear power stations and EU diplomatic action
Japanin Fukushiman voimalaan liittyvien tapahtumien jälkeen ydinenergia on jälleen päivän puheenaihe Euroopassa, ja monet Euroopan maiden hallitukset ja myös muut tahot ovat käynnistäneet vakavia pohdintoja omista energiavalinnoistaan ja ‑politiikastaan.
Following the events at the Fukushima nuclear plant in Japan, the debate over nuclear energy is now high on Europe's agenda, and numerous governments in Europe and elsewhere are looking long and hard at their energy policies and options.
Venäjä sen sijaan ei nähtävästi mielellään kallistu ydinenergiasta luopumisen suuntaan: päinvastoin se on ilmeisesti käynnistänyt ensimmäisen offshore-voimalan rakennushankkeen.
Russia, however, does not seem to be interested in moving towards a non-nuclear stance: on the contrary, it appears to have approved the construction of its first offshore nuclear power station.
Pietarissa sijaitsevalla Baltiyskyn laivatelakalla rakennetaan parhaillaan 144-metristä proomua, jolla ydinreaktori todennäköisesti hinataan ensi vuonna jonnekin päin arktista aluetta.
At the Baltiysky shipyard in St Petersburg, work has already begun on a 144-metre-long pontoon which will be used in 2012 to tow a reactor, probably to an Arctic location.
Offshore-voimalan rakentaminen on vain yksi toimista, joita Venäjä on käynnistämässä tällä maapallon saastumattomalla alueella.
The construction of this offshore nuclear plant appears to be just one of Russia's projects for a hitherto pollution-free part of the planet.
Onko komissio tietoinen edellä mainitusta Venäjän käynnistämästä hankkeesta?
Is the Commission aware of his project on Russia's part?
Onko offshore-voimala sen mielestä jokseenkin vaarallinen verrattuna maaperälle rakennettuun voimalaan?
Does it see an offshore nuclear plant as being more or less dangerous than one on dry land?
Mitä mahdollisia riskejä liittyy siihen, että venäläisen offshore-voimalan rakentamispaikaksi on valittu arktinen alue?
What, if any, does it see as the risks associated with the area, i.e. the Arctic region, chosen for this Russian offshore plant?
Katsooko komissio, että kyseisen offshore-voimalan rakentaminen vahingoittaa jollain tavalla yhden tai useamman EU:n jäsenvaltion tai koko EU:n intressejä?
Does it believe its construction to be in any way contrary to the interests of one or more Member States or of the EU as a whole?
Jos katsoo, aikooko komissio toimia – ja miten – politiikan ja diplomatian keinoin saadakseen Venäjän hallituksen luopumaan offshore-voimalan rakentamisesta?
Should this be the case, will the Commission take political and diplomatic action to dissuade the Russian government from building an offshore plant, and if so, how?
Onko komission tiedossa, että jokin jäsenvaltio olisi käynnistänyt vastaavanlaisen hankkeen?
Is the Commission aware of any similar project on the part of a Member State?
Sisältyykö EU:n lainsäädäntöön rajoituksia tai kieltoja, jotka koskevat offshore-voimalan rakentamista jäsenvaltioiden toimesta?
Do any obligations or impediments exist at the level of Community legislation regarding the construction of an offshore nuclear plant by a Member State?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-004892/2011
Question for written answer E-004892/2011
Aihe: Ydinpolttoaine, uraani ja muut vaihtoehdot: toriumvoimalat ja uuden sukupolven ydinvoimaa koskevan tieteellisen tutkimuksen suuntaukset Euroopan unionissa
Subject: Nuclear fuel, uranium and possible alternatives: thorium nuclear power plants and EU guidelines on scientific research into new-generation nuclear power
Ydinvoimalat, niihin liittyvät vaarat ja seuraukset, turvallisuus ja kestävyys, energiakustannukset ja maailman luonnonvarat ovat nyt kaikkialla Euroopassa erittäin ajankohtaisia aiheita.
The risks and consequences of nuclear power plants, their safety and sustainability, energy costs and the earth's resources — these are topics of great relevance throughout Europe today.
Fysiikan Nobel-palkinnon saaja Carlo Rubbia on esittänyt vaihtoehdon ydinvoimalle, kun hän muutama vuosi sitten kertoi mahdollisuudesta rakentaa toriumiin perustuvia ydinvoimaloita.
An alternative to nuclear power has been put forward by Italian Nobel Prize winner for Physics Carlo Rubbia, who, a few years ago, suggested building thorium nuclear power plants.
Kysymys on lyhyesti sanottuna ydinvoimaloista, jotka käyttävät polttoaineena uraanin sijasta toriumia.
Essentially, these would be nuclear power plants using thorium as fuel instead of uranium.
Maaperä sisältää toriumia erityisen paljon verrattuna uraaniin, joka kuluu lopulta loppuun.
The earth is apparently particularly rich in thorium, unlike uranium, which is destined to run out.
Tieteellisten julkaisujen ja Nobel-palkitun nämä ovat eräitä toriumin käyttöön liittyviä etuja: polttoaineena käytettynä se tuottaisi 200 kertaa enemmän energiaa perinteiseen ydinvoimalaan verrattuna, jolloin polttoainekustannuksissa saavutettaisiin merkittäviä säästöjä; toriumvoimala olisi turvallisempi, koska energian tuottaminen aktivoidaan protonivirtauksella, jota lähetetään jatkuvasti materiaalia kohti ja jonka voi keskeyttää mahdollisten vaarojen ilmaantuessa; torium tuottaa jätettä, jonka elinikä on paljon lyhyempi kuin uraanin tuottaman jätteen: Carlo Rubbian mukaan sen tuottamien haittojen eliminointiin kuluu 200 vuotta verrattuna miljooniin vuosiin, joita uraanin tuottaman jätteen häviämiseen kuluu; lisäksi italialainen Nobel-palkittu on todennut, että toriumreaktorin rakentamiseen kuluisi paljon vähemmän aikaa ja rahaa kuin uraanireaktorin rakentamiseen.
The following are some of the advantages of using thorium, according to scientific literature and the abovementioned Nobel Prize winner: for the same amount of fuel, 200 times more energy would be produced compared with that generated by an ordinary nuclear power plant — there would thus be significant savings on the price of fuel; a thorium power plant would be safer, because power generation is triggered by a continuous flow of protons into the material that can be halted at the first sign of danger; thorium produces waste that has a much shorter life than uranium waste: as Carlo Rubbia has stated, it would take 200 years to eliminate the negative impact of this waste, compared to the millions of years required for uranium waste; in addition, according to Mr Rubbia, it would take much less time and money to build a thorium reactor than it would to build a uranium reactor.
Komissiota pyydetään näin ollen vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
That said, can the Commission answer the following questions: 1.
Onko se tietoinen mahdollisuudesta aikaansaada ydinreaktioita toriumin avulla? 2.
Is it familiar with this technology and does it think it would be possible to use thorium as a fuel for nuclear reactors? 2.
Onko komissio käsitellyt ja syventänyt aihetta? 3.
Has it addressed this issue and looked at it in depth? 3.
Voisivatko toriumvoimalat olla varteenotettava ja käyttökelpoinen vaihtoehto uraanivoimaloille? 4.
Might thorium nuclear power plants be a valid and practical alternative to uranium ones? 4.
Tietääkö se, onko maailmalla käytössä toriumreaktoreihin perustuvia ydinvoimaloita? 5.
Is the Commission aware of the existence anywhere in the world of active nuclear power plants with thorium reactors? 5.
Onko se harkinnut tai harkitseeko se edistävänsä ja tukevansa tieteellistä tutkimusta, joka koskee toriumin hyödyntämistä ydinpolttoaineena energian tuottamista varten?
Has it ever considered, or is it considering, promoting and supporting scientific research on the possible use of thorium as nuclear fuel for energy production?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-004893/2011
Question for written answer E-004893/2011
Aihe: Liiketoiminnan vapauttaminen ja historiallisten keskusta-alueiden suojeleminen ympäristön, kaupunkisuunnittelun ja paikallisen kulttuurihistoriallisen perinnön näkökulmasta
Subject: Liberalisation of the retail sector and protection of the built environment and historical and cultural heritage in old city centres
Viime vuosina, osittain myös unionin lainsäädännön vaikutuksesta, kauppojen toiminta on vähitellen vapautunut ja sääntelymekanismit, joilla niiden määrä ja tavaraluokka on ennalta määritetty, on sen seurauksena purettu.
The retail sector has become increasingly liberalised over recent years, not least as a result of EU legislation, with regulations governing the number of retail outlets that may be opened and the types of goods they may sell being progressively dismantled.
Tämä prosessi on suurelta osin myönteinen ilmiö, joka voi kannustaa yrittäjiä aloitteellisuuteen ja markkinoiden lainalaisuuksien vaikutuksesta edistää ansiokkaimpien liikeyritysten selviytymistä.
On the whole, this may be seen as a positive step in that it can foster entrepreneurship and allow the market to select the best retailer businesses.
Sellaisilla kaupunkialueilla kuin historiallisissa keskustoissa palveludirektiivin perustana olleet vapauttamisperiaatteet täytyy kuitenkin myös sovittaa yhteen toisen, yhtä tärkeän tarpeen kanssa, joka koskee näiden paikkojen historiallisen, arkkitehtonisen ja kulttuurisen arvon suojelemista; niiden erityistä rakennetta ja ilmapiiriä ei pidä uhrata vapaiden markkinoiden nimessä.
However, in some urban districts such as old city centres the liberalising principles on which the Services Directive is based must be tempered by the equally important need to preserve the historic, architectural and cultural value of districts whose distinctive appearance and atmosphere must not be sacrificed to the dictates of the free market.
Historiallisiin keskustoihin kohdistuvat uhkat eivät usein johdu niinkään niihin sijoittuneiden kauppojen määrästä, vaan niiden tavaraluokasta, joka voi joskus olla ilmeisessä ristiriidassa paikallisen historian ja perinteiden kanssa.
The threat to old city centres stems not so much from the number of retail outlets there are as from the types of goods they sell, which can in some cases be clearly out of step with local history and traditions.