natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Minkä verran varoja Kreikka on saanut vuonna 2004 maanjäristysten ennustamiseen ja niiden rekisteröimisessä tarvittavien teknisten perusrakenteiden vahvistamiseen?
What appropriations were allocated to Greece in 2004 for seismic early-warning systems and improved technical infrastructures for seismic monitoring?
Paljonko yhteisön rahoitusta on yhteensä myönnetty kaikille seismisen toiminnan osa-alueille Kreikassa vuodesta 1999 (jolloin Ateenassa tapahtui suuri maanjäristys) nykypäivään?
What total Community funding has been earmarked for each aspect of seismic activity in Greece from 1999 (when the major Athens earthquake occurred) to date?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0054/05
WRITTEN QUESTION E-0054/05
Aihe: Euroopan komission julkaisussa esiintyvä epätarkka ja provosoiva Euroopan kartta
Subject: Inaccurate and provocative map of Europe contained in a Commission publication
Brysselin toimistooni saapui 17.12.2004 kirje Jean-Luc Abrivardilta, Euroopan komission yritystoiminnan ja teollisuuden pääosaston yksikönpäälliköltä; tämä kirje oli ”The Euro Info Centre Network” ‑nimisen komission julkaisun saatteena.
On 17 December 2004, my Brussels office received a letter from Mr Jean-Luc Abrivard, Head of Unit in the Commission’s Directorate-General for Enterprises and Industry, accompanying a Commission publication entitled ‘THE EURO INFO CENTRE NETWORK’.
Julkaisussa on komissaari Liikasen esipuhe, ja Euroopan kartassa, joka löytyy sivuilta 6 ja 7, on Kyprokseen merkitty katkoviivalla rajalinja kohtaan, johon maahantunkeutuneet turkkilaiset joukot pysähtyivät vuonna 1974.
Pages 6 and 7 of the publication, which is prefaced by Commissioner Liikanen, contain a map of Europe depicting a truncated Cyprus, its border exactly coinciding with the line at which the Turkish occupying forces came to a halt in 1974.
Miksi komissio on sisällyttänyt viralliseen julkaisuunsa tämän provosoivan epätarkkuuden?
Why did the Commission include such a glaring inaccuracy in an official publication?
Eikö komissio tiedä, ettei Kypros, EU.n jäsenvaltio, koostu kahdesta valtiosta, eikä – onneksi – ole vielä muuttunut liittovaltioksi tai valtioliitoksi?
Is it not aware that Cyprus, an EU Member State, is not divided into two states and has not yet - thankfully - become a federation or confederation?
Koska tämä julkaisu, joka loukkaa turkkilaisten hyökkäävyyden uhrina jo vuosikymmenten ajan olleen Kyproksen kansan tunteita, vedetään takaisin?
When will it withdraw this publication which is an affront to the Cypriot people who have for decades been the victims of Turkish aggression?
Eikö komission julkaisuihin sisällytettäviä tietoja tarkasteta, jottei sen maine vahingoittuisi ja jottei se aiheetta esiintyisi provosoivasti?
Are the contents of Commission publications not monitored to prevent it from running the risk of giving needless offence?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0055/05
WRITTEN QUESTION E-0055/05
Aihe: Yhteisön varojen käyttöönottoasteen laskentatavan muuttaminen Kreikassa
Subject: New method of calculating take-up of Community funds in Greece
Kreikan talousministeriön edustajat ilmoittivat joulukuun 2004 puolivälissä, että vastaisuudessa kolmannen yhteisön tukikehyksen varojen käyttöönottoastetta ei mitata prosentteina julkisista menoista, vaan prosentteina yhteisön avustusosuudesta.
Representatives of the Greek Finance Ministry announced in mid-December 2004 that the take-up of funds under the third CSF will from now on no longer be calculated as a proportion of public expenditure but as a proportion of Community assistance.
Kreikkalaisessa lehdistössä julkaistut tiedot kertovat, että tätä uutta laskentatapaa on jo käytetty, ja siksi alakohtaisilla ohjelmilla on esiintynyt 30,5:n ja alueellisilla ohjelmilla 23,04 prosentin luokkaa olevia käyttöönottoasteita.
According to Greek press reports, this new system of calculation is already in use, yielding a rate of 30.5% take-up for sectoral programmes and 23.04% for regional programmes.
Onko komissio hyväksynyt edellä mainitun muutoksen?
Has the Commission approved this new procedure?
Synnyttääkö se vertailukelpoisuutta koskevia ongelmia suhteessa edellisen, Pasok-puolueen muodostaman hallituksen ilmoittamiin käyttöastetta kuvaaviin lukuihin?
Does it not make it difficult to compare current take-up figures with those submitted by the previous PASOK government?
Mikä asiallinen syy oli tämän muutoksen tekemisen perusteena, joka todennäköisesti johtaa harhaan kreikkalaista yleisöä, kun se yllättäen saa kuulla, että ”varojen käyttöönotto on nopeutunut”, vaikka kreikkalainen lehdistö puhuu yksimielisesti suurista viivästymisistä ja satojen tuhansien (tai jopa miljoonien) eurojen menettämisen vaarasta?
What serious grounds existed for making this change, which is likely to mislead Greek public opinion into believing that ‘brisker take-up figures’ have suddenly been achieved, while at the same time the Greek press as a whole is expressing concern at the major delay occurring and at the risk of forfeiting hundreds of thousands (and possibly millions) of euros?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0056/05
WRITTEN QUESTION E-0056/05
Aihe: Pieniä ja suuria itse itsensä rahoittavia hankkeita Kreikassa
Subject: Small and large-scale self-funding projects in Greece
Kreikassa niin kutsuttuina ”itse itsensä rahoittavina hankkeina” rakennetut kohteet ovat tunnetusti käyttökustannuksiltaan kalliita kansalaisille, tyypillisenä esimerkkinä voidaan mainita Attiki Odos ‑moottoritien jatkuvat maksujen korotukset.
It is generally acknowledged that ‘self-funding projects’ in Greece are proving extremely costly to users, one obvious example being the constantly increasing Attiki motorway tolls.
Kreikan talousministeriön investoinneista vastaavan osaston edustaja on todennut, että pienten ja keskisuurten julkisten hankkeiden kohdalla tullaan jatkossa kääntymään yksityisten investoijien puoleen, ja ilmoittanut tällaisten hankkeiden kokeilupaketista, jonka talousarvio on 152 miljoonaa euroa.
The representative of the investments office in the Greek Finance Ministry has indicated that private investment would be sought for small and medium-sized public works, referring to a pilot scheme with a budget of € 152 million for such projects.
Hän puhui ”julkisen ja yksityisen sektorin yhteenliittymistä” (SDIT), jotka hän luokittelee eri asiaksi kuin itse itsensä rahoittavat hankkeet (niillä on hänen mukaansa 40 vuoden luovutussopimukset ja vähintään 500 miljoonan talousarviot), ja mainitsi, että SDIT-hankkeilla on suhteellisesti lyhytkestoisempi julkisen sektorin ja yksityisen sektorin välinen sopimus (tavallisesti 15–30 vuotta), niiden rahoitus tulee joko kokonaan tai osittain yksityissektorilta ja kyseessä ovat 50–90 miljoonan euron hankkeet ja palvelut.
He also referred to joint (public and private sector) operations (SDIT) differing from the self-funding projects (with 40-year concessions with budgets of € 500 million and above) since contracts for joint operations will be shorter (generally 15 to 30 years) and full or partial funding for such projects and services will amount to between € 50 million and € 90 million.
Onko mahdollista, että tämä SDIT-järjestely tuo pienempienkin perusrakennehankkeiden käyttökustannukset kansalaisten maksettaviksi?
Is it likely that users will be charged for services provided by these joint operations even smaller infrastructural projects?
Kuinka komissio tällaisessa tapauksessa varmistaa, ettei jälleen tapahdu vastaavaa kuin esimerkiksi on tapahtunut Attiki Odos ­‑moottoritien kohdalla, jonka käyttömaksut nousevat jatkuvasti, ovat jo 2,5 euroa (ajetuista kilometreistä riippumatta) ja tulevat kohoamaan 2,8 euroon?
If so, how will the Commission avoid any repetition of the situation regarding the constantly increasing Attiki motorway tolls, which have already reached € 2.5 (independently of distance of covered) and are set to rise to € 2.8?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0057/05
WRITTEN QUESTION E-0057/05
Aihe: Sakkorahojen käyttäminen tupakkariippuvuuden tutkimiseen
Subject: The use of fines for research into tobacco addiction
Komissio sai hiljattain yli miljardi dollaria sakkorahoja, kun Philip Morris tupakkayhtiötä syytettiin osallisuudesta savukkeiden salakuljetukseen EU-maihin.
The Commission recently received a sum in excess of $1 billion in the form of a fine imposed on the Philip Morris tobacco company relating to allegations that it colluded in cigarette smuggling into EU countries.
Voisiko komissio antaa tukensa ehdotukselle näiden sakkorahojen jakamisesta EU:n laboratorioille tupakkariippuvuutta ja sen hoitoa koskevan tutkimuksen tekemiseen?
Would the Commissioner support these fines being used to finance research in EU laboratories into the biology of tobacco addiction and its treatment?
Näin voitaisiin tukea erityisesti EU-maiden ongelmiin pureutuvia Euroopan-laajuisia ohjelmia ja saada käyttöön varoja, joiden avulla EU:n tutkimustoiminta voitaisiin nostaa kansainvälisesti kilpailukykyiselle tasolle.
This would provide support for Europe-wide programmes that could address the specific problems experienced by countries within the EU and provide resources that could make our effort in this field internationally competitive.
Asia on tärkeä, sillä vaikka useimmissa jäsenvaltioissa tupakoinnin vähentämistä pidetään ensisijaisena terveyspoliittisena tavoitteena, sitä koskevaan tutkimukseen ei osoiteta merkittävästi varoja.
This is an important point because, although most Member States think that reducing smoking is a health priority, most do not invest heavily in research in this area.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0058/05
WRITTEN QUESTION E-0058/05
Aihe: Varhaisvaroitusjärjestelmät ja hyökyaalto
Subject: Early warning systems and tsunami
Voisiko komissio pyytää hyökyaallon uhreiksi joutuneissa maissa toimivilta edustajiltaan selvitykset seuraavista asioista: 1.
Will the Commission request reports from its representatives in countries affected by the tsunami disaster as to the following matters: 1.
Millaisia varoituksia saatiin, milloin ja keneltä? 2.
What warnings were received, when and by whom? 2.
Millaisia järjestelmiä tarvitaan sen varmistamiseksi, että mahdollisimman monia vaarassa olevia voidaan varoittaa ajoissa? 4.
What systems are needed to ensure so far as possible that everyone concerned is warned in time? 4.
Pitäisikö kansainvälisten varoitusten mennä suoraan kansainvälisille yleisradioyhtiöille ennalta sovitun menettelyn mukaisesti sen sijaan, että ne lähetetään ensin hallituksille, joiden avainhenkilöt eivät ehkä ole paikalla tai he nukkuvat, taikka heiltä saattaa puuttua tarvittavat valtuudet välittömään toimintaan? 5.
Should international warnings go direct to the international broadcast media under an agreed protocol, and not be filtered through governments, whose key people may be absent or asleep, or may lack authority to take immediate action? 5.
Millaisia siviilipuolustusjärjestelyjä oli olemassa ennen katastrofia, millaista koulutusta ja tietoa paikalliset asukkaat olivat saaneet ja millaisia järjestelyjä tarvittaisiin? 6.
What civil defence arrangements were in force before the disaster, what training and information had local people received, and what further organisation is needed? 6.
Oliko paikallisella väestöllä jonkinlaista lääkinnällistä peruskoulutusta, jonka avulla olisi mahdollista selviytyä onnettomuuden uhrien auttamisesta ennen avun saapumista? 7.
Specifically what basic medical training had local people received in order to deal with casualties before help could arrive? 7.
Oliko ennen katastrofia olemassa jonkinlaisia järjestelmiä, joiden avulla hätätilanteessa tarvittavat tarvikkeet voidaan löytää? 8.
What systems were in place before the disaster to identify the location of emergency supplies? 8.
Miten EU itse oli varautunut kohdissa 7 ja 8 mainittuihin seikkoihin?
In relation to points 7 and 8, what planning had the EU itself done?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0059/05
WRITTEN QUESTION E-0059/05
Aihe: Yleiset varaukset ja hyökyaalto
Subject: General reserves and tsunami
Onko komissio tietoinen siitä, että yleisissä varauksissa on olemassa määrärahoja, jotka eroava komissio on aikaisemmin sitonut humanitaariseen apuun?
Is the Commission aware that there are funds in the general reserves which have previously been committed by the outgoing Commissioner to humanitarian relief?
Voisiko komissio kohdentaa osan näistä varoista hätäapuun Etelä-Aasiassa, jossa hyökyaallon aiheuttama humanitaarinen katastrofi on muodostunut yhdeksi meidän aikamme suurimmista luonnonmullistuksista?
Given the extent of the humanitarian disaster caused by the tsunami in South Asia, would the Commission consider allocating part of these funds to assist the relief effort for one of the greatest natural disasters of our generation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0060/05
WRITTEN QUESTION E-0060/05
Aihe: Sri Lanka ja hyökyaalto
Subject: Sir Lanka and the tsunami
Onko komissio tietoinen siitä, että kaikki Sri Lankalle annettava kehitys- ja jälleenrakennusapu, myös halpakorkoiset lainat, olisi sidottava rauhanprosessiin Oslon konferenssin ja Tokiossa pidetyn avunantajien konferenssin päätösten mukaisesti?
Is the Commission aware that any development and reconstruction assistance, including soft loans given to Sri Lanka, should be tied to the peace process as established by the Oslo talks and at the Tokyo Donor Conference?
EU:lla, joka toimii Norjan kanssa puheenjohtajana, on Sri Lankan rauhanprosessissa ainutlaatuinen luottamustehtävä konfliktin osapuolten välisenä sovittelijana, ja sen on pidettävä huolta siitä, ettei se tässä asemassa joudu huonoon valoon.
Given that the EU as a co-chair with Norway has a unique role to play as a trusted mediator between both parties in the Sri Lankan peace process, it must ensure that its role is not compromised.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0061/05
WRITTEN QUESTION E-0061/05
Voisiko komissio vastata ehdotukseen EKR:n varojen käyttämisestä Chagos-saarten tulevan asuttamisen tukemiseen?
Would the Commission please respond to the suggestion that EDF funds could be made available to support a future settlement for the Chagos Islands?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0062/05
WRITTEN QUESTION E-0062/05
Vuonna 2005 arvioidaan, missä määrin koulutukselle asetettu vuosituhannen kehitystavoite on toteutunut sukupuolten tasa-arvon suhteen.
A judgement on the MDG education target for gender parity will take place in 2005.
Onko komissio samaa mieltä siitä, että koulutus on edelleen asetettava etusijalle kehitysmaissa?
Does the Commission agree that education must remain a priority in developing countries?
Miten komissio aikoo auttaa kehitysmaita, joilla on ongelmia oppilaslukujen kasvattamisessa?
What plans does the Commission have to address the problems experienced by many developing countries in this sector in their efforts to increase levels of enrolment?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0064/05
WRITTEN QUESTION E-0064/05
Euroopan komissio ja EU:n ministerineuvosto hyväksyivät Euroopan parlamentin pyynnön.
The Commission took up Parliament’s request, as did the EU Council of Ministers.
Komissio tiedotti Euroopan parlamentille, että kansainvälisen julistuksen tekeminen kuuluisi Kansainväliselle merenkulkujärjestölle, jolle se välitti asiakirjat.
The Commission informed Parliament that it was up to the International Maritime Organisation (IMO) to issue an international declaration and forwarded the relevant dossier to it.
Voiko komissio tiedottaa asian käsittelyn tilasta?
Can the Commission say what stage has been reached in dealing with this matter?
Onko Kansainvälinen merenkulkujärjestö jo julistanut virallisesti Galician rannikon erityiseksi ympäristönsuojelualueeksi?
Has the IMO already officially declared the Galician coast a special environmental protection area?
Voiko komissio antaa lisätietoja tästä julistuksesta – päivämäärän, asianomaiset maat, voimaantulopäivän, sen aiheuttamat velvoitteet jne.?
Can the Commission provide more information about this declaration, specifying the date, the countries concerned, its entry into force, the obligations it entails, etc.?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0065/05
WRITTEN QUESTION E-0065/05
Nyt haluaisin tietää, miten jäsenvaltiot ovat noudattaneet näitä lainsäädäntöpaketteja.
It would be interesting to know what stage has been reached in the implementation of this legislation by the Member States.
Voiko komissio tiedottaa, miten jäsenvaltiot ovat noudattaneet meriturvallisuusnormeja, etenkin Erika I- ja Erika II-paketteja ja Prestige-tankkerin onnettomuuden jälkeen hyväksyttyjä normeja?
Can the Commission say to what extent Member States are complying with legislation on maritime safety, especially the Erika I and Erika II packages and the rules adopted following the ‘Prestige’ disaster?
Miten jäsenvaltiot valvovat ja seuraavat vaarallisia aluksia?
What system for the surveillance and monitoring of hazardous ships are the Member States using?
Mitkä jäsenvaltiot noudattavat EU:n säännöksiä ja mitkä eivät?
Which Member States are complying with European legislation and which are not?
Mitkä jäsenvaltiot ovat jo nimenneet EU:n säännösten mukaiset suojapaikat?
Which Member States have already designated the places of refuge envisaged in European legislation?
Miten komissio seuraa vanhojen yksirunkoisten tankkereiden poistamista ja mitä tuloksia on saatu?
What is the Commission doing to monitor the withdrawal of old single-hull tankers and with what results?
Mitä tuloksia on saatu velvoitteesta asentaa mustia laatikoita aluksiin?
What results is the compulsory installation of ‘black boxes’ on board vessels having?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0066/05
WRITTEN QUESTION E-0066/05
Aihe: EU:n harvaan asuttujen alueiden asema
Subject: Position of the EU's thinly populated areas
Komission aluekehitystä koskeviin asetuksiin sisältyvä linjaus uudeksi aluepolitiikaksi 2007–2013 sisältää alueellisen koheesion käsitteen eli alueellisten erojen huomioon ottamisen.
The Commission’s guidelines for the new regional policy for the period from 2007 to 2013, including the regional development regulations, incorporate the concept of territorial cohesion, whereby regional differences are taken into account.
Erittäin harvan asutuksen alueille unioni on myöntänyt tietyn erityisaseman yhdessä muiden samaan aluekategoriaan kuuluvien alueiden, kuten saaristo-, vuoristo- ja muiden vaikeuksista kärsivien alueiden, kanssa.
The Union has accorded special status to very thinly populated areas, placing them in a single category along with, among others, islands, mountain regions, and areas affected by other difficulties.
Asetuksessa ei kuitenkaan ole käsitelty riittävän kattavasti Suomen ja Ruotsin erittäin harvan asutuksen alueita kehittämisongelmineen ja luonnonhaittoineen, sillä ne eroavat muista saman aluekategorian alueista.
The regulation has not, however, dealt comprehensively enough with the very sparsely inhabited parts of Finland and Sweden, which, given their endemic development problems and natural handicaps, are different from the other areas in the same category.
Esimerkiksi kolmannen koheesioraportin mukaan muilla saman aluekategorian alueilla väestön tiheys vaihteli 40–100 asukasta/km2 välillä, kun taas harvan asutuksen väestötiheys oli vain 5 asukasta/km2.
According to the third cohesion report, for example, population density in the other areas in the same category varied from 40 to 100 inhabitants per km2, whereas in the thinly populated areas it was just 5 inhabitants per km2.
Väestön ikääntyessä ja vähentyessä harvan asutuksen alueen ongelmat korostuvat siis suhteessa muita selvästi enemmän.
As the population ages and declines, the problems will, in relative terms, become far more acute in a sparsely inhabited area than in other areas.
Kuinka komissio aikoo varmistaa, että harvan asutuksen alueilla riittää jatkossa panostuksia tarpeellisen infrastruktuurin rakentamiseen, palvelujen turvaamiseen ja elinkeinoelämän kehittämistarpeisiin?
How will the Commission ensure that investment in thinly populated areas will be sufficient in the future to build the necessary infrastructure, safeguard services, and meet business development needs?
Komissio katsoo, että se ottaa kauden 2007–2013 koheesiopolitiikkaa koskevissa ehdotuksissaan asianmukaisesti huomioon harvaan asuttujen alueiden, erityisesti Ruotsin ja Suomen pohjoisosissa sijaitsevien alueiden, erityistilanteen.
The Commission considers that in its proposals for the cohesion policy for the period 2007-2013, it duly takes into account the specific problem of thinly populated areas, in particular in the northern parts of Sweden and Finland.
Komission ehdottamassa järjestelmässä, jolla seuraavan ohjelmakauden varat on tarkoitus jakaa, käytetään NUTS III ‑tason alueilla muiden arviointiperusteiden ohella väestöntiheysindikaattoria, joka mittaa rahoituskelpoisuutta käänteisessä suhteessa väestöntiheyteen, toisin sanoen rahoituksen määrä on sitä suurempi mitä pienempi väestöntiheys.
The system proposed by the Commission to allocate financial resources for the next programming period utilises, among other criteria, a density indicator which gives a financial bonus inversely proportional to the density of the population in the NUTS III regions, i.e. the lower the density the higher the bonus.
Ruotsin ja Suomen pohjoisosat tulevat hyötymään eniten kyseisen indikaattorin käytöstä.
The northern parts of Sweden and Finland are the most concerned regions by this indicator.
Lisäksi komissio ehdottaa, että ne Suomen ja Ruotsin pohjoiset alueet, jotka nykyisellä kaudella täyttävät kaikki edellytykset tavoite 1 ‑tuen saamiseksi, katsotaan niiden erityisen maantieteellisen aseman huomioon ottamiseksi siirtymävaiheen tukeen oikeutetuiksi alueiksi, vaikka ne ovatkin tuen piiriin vähitellen otettavia alueita.
In addition, for those regions of northern Finland and Sweden which are fully eligible to Objective 1 during the current period, the Commission proposes to apply the statistical phasing out profile even if their status is of phasing in regions, to take account of their particular geographical position.
Toisaalta komissio katsoo, että kyseisten alueiden suhteellisen korkea BKT asukasta kohden (joskus selvästi yhteisön keskiarvoa korkeampi) ei oikeuta niiden tarkastelemista uuden lähentymistavoitteen yhteydessä, jonka pääasiallinen tavoite on edistää alueiden lähentymistä eikä niinkään kompensoida luonnonoloista tai maantieteellisestä sijainnista johtuvia haittoja.
The Commission considers, on the other hand, that the relatively high gross domestic product (GDP) per capita of these regions (sometimes well above the Community average) does not justify their consideration under the new Convergence objective, whose main objective is to promote the convergence of regions rather than compensate specific natural or geographical handicaps.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0067/05
WRITTEN QUESTION E-0067/05
Aihe: Kotoperäisten eläinrotujen puolustaminen
Subject: Protection of native breeds
YMP:n välitarkistuksen yhteydessä käyttöönotettu tilatukijärjestelmä aiheuttaa vakavia ongelmia perhetiloille ja tuhansille portugalilaisille pienviljelijöille.
The advent of the single payment scheme, resulting from the mid-term review of the CAP, is causing serious problems for family farming and thousands of Portuguese smallholders.
Yksi lukuisista ongelmista koskee kotoperäisiä eläinrotuja kasvattavia maataloustuottajia, joiden puolustaminen on tärkeätä heidän tuotteidensa laadun vuoksi sekä kulttuurin ja ympäristön monimuotoisuuden säilyttämiseksi.
One of the innumerable problems relates to rearers of native breeds, which should be protected, given the quality of the products obtainable from them and the need to safeguard cultural and environmental diversity.
Vuohien kasvattajien yhdistys ”Associação Nacional de Caprinicultores da Raça Serrana” toteaa meille lähettämässään tiedotteessa olevansa hyvin huolestunut kantakirjaan merkittyjen eläinten kasvattamisen jatkuvuudesta.
The National Society of Mountain Goat Breeders has sent a note in which it claims to be very worried about continuity in terms of the breeders listed in the herd-book (L.G.).
Maataloustuottajien, jotka ovat ennestään saaneet kyseistä tukea, ei tarvitse kirjata eläimiään kantakirjaan tuen saamiseksi.
On the one hand, those who have a record where the premium is concerned do not need to keep their animals registered in the L.G. in order to receive it.