natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hallintoelinten varat ovat kokonaan peräisin EU:n ohjelmista, ja kansallisista määrärahoista varoja ei tule ollenkaan.
All the management bodies' resources come from European programmes, not a single euro from national sources.
Tähän asti kolmas tukikehys on varmistanut rahoituksen, mutta sen siirtäminen kansallisen strategisen viitekehyksen yhteyteen saa aikaan vakavia toimintahäiriöitä.
Consequently, severe disruption to operations is occurring while the European funding period is switched from the 3rd CSF to the NSRF.
Komissiota pyydetään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin:
In the light of this situation, will the Commission answer the following questions?
Onko komissio sitä mieltä, että hallintoelinten toiminnan todennäköinen keskeytyminen Kreikassa uhkaa Natura 2000 ‑verkoston suojelujärjestelmän toimintaa?
Does it share the view that the prospective suspension of the management bodies' operations in Greece is a threat and a setback to the system of protecting the areas forming part of the Natura 2000 network?
Aikooko komissio painostaa Kreikan hallitusta lisäämään kansallisia määrärahoja ja palkkaamaan pysyvän henkilökunnan, jotta edellä mainitut ongelmat voitaisiin ratkaista?
Will it exert pressure on the Greek Government to provide national resources and recruit permanent staff in order to resolve the abovementioned problems?
Aikooko komissio vaatia lisätoimenpiteitä, joilla varmistetaan Natura 2000 ‑verkostoon kuuluvien alueiden asianmukainen suojelu ja hoito Kreikassa?
Will it ask for additional measures to ensure the effective protection and management of all the areas incorporated in the Greek section of the Natura 2000 network?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6475/09
WRITTEN QUESTION E-6475/09
Aihe: Portugalilaisten koulutustasojen tunnustamiseen liittyvä syrjintä Luxemburgissa
Subject: Discrimination with regard to recognition of Portuguese qualifications in Luxembourg
Tiedotusvälineissä uutisoitiin äskettäin, että Luxemburgin hallitus ei tunnusta yliopistoon Luxemburgissa hakevien portugalilaisten oppilaiden 12 vuoden pituista koulutustasoa, vaikka Portugali ja Luxemburg ovat sopineet, että Luxemburgin (jossa keskiasteen koulutus kestää vuoden pidempään) 13 vuoden koulutustaso vastaa Portugalin 12 vuoden koulutustasoa.
The media recently reported that the Luxembourg Government does not recognise the final-year qualifications of Portuguese school leavers seeking admission to the University of Luxembourg, although there are agreements between Portugal and Luxembourg which lay down that the 13th year of schooling in Luxembourg (where secondary schooling lasts a year longer) is equivalent to the 12th Portuguese school-year.
Vaikuttaa siltä, että koulutustasojen tunnustamatta jättäminen ei koske ainoastaan keskiasteen koulutusta, vaan se ulottuu myös korkeamman asteen koulutukseen.
It appears that the failure to recognise these qualifications does not concern only secondary education, but also applies to higher education.
Tämä tilanne aiheuttaa vakavia vaikeuksia Luxemburgissa asuville ja työskenteleville portugalilaisille ja heidän perheilleen.
This situation is seriously prejudicial to the families of Portuguese citizens living and working in Luxembourg.
Millaisia toimenpiteitä harkitaan edellä mainittujen ongelmien ratkaisemiseksi?
What measures are under consideration with a view to resolving the problems set out above?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6477/09
WRITTEN QUESTION E-6477/09
Aihe: Hätäapua kehitysmaiden ilmastonsuojeluun
Subject: Immediate support for climate protection in developing countries
Sanomalehti Die Zeit kirjoitti 11.12.2009, että Euroopan unionin jäsenvaltiot pääsivät yhteisymmärrykseen kehitysmaille ilmastomuutoksen seurausten pienentämiseksi myönnettävästä 7,2 miljardin euron alkurahoituksesta uuden maailmanlaajuisen ilmastosopimuksen voimaantuloon vuonna 2013 asti.
According to the 11 December 2009 edition of the weekly newspaper Die Zeit , the EU Member States have agreed, pending the entry into force of a new world climate agreement in 2013, to grant the developing countries a total of EUR 7.2 billion in start-up funding to be used to reduce the consequences of climate change.
Mihin toimiin neuvosto ryhtyy sen varmistamiseksi, että yksittäisten jäsenvaltioiden maksamat osuudet todellakin käytetään hätäapuun eikä yleiseen kehitysapuun?
What is the Council doing to ensure that the contributions promised by the individual Member States are actually made available, and do not fall under the general heading of development aid?
Millä perusteilla tukikelpoiset kehitysmaat valittiin?
What criteria will be used to select developing countries that are suitable candidates for support?
Mitkä kehitysmaat tulevat saamaan hätäapua?
Which developing countries will receive this immediate support?
Mihin tarkoitukseen kehitysmaan on käytettävä alkurahoitus?
In which areas must the developing country use the start-up funding?
Kuka valvoo alkurahoituksen asianmukaista käyttöä?
Who will ensure that the start-up funding is used in accordance with the law?
Arvoisa kysyjä viittaa joulukuussa (10.–11. joulukuuta 2009) kokoontuneen Eurooppa-neuvoston EUCO 6/09 tuloksiin.
The Honourable Member refers to the outcome of the December European Council EUCO 6/09.
Eurooppa-neuvosto päätti tuolloin myöntää nopeasti käytettävissä olevaa rahoitusta 2,4 miljardia euroa vuodessa vuosiksi 2010–2012 kehitysmaiden auttamiseksi ilmastonmuutoksen torjunnassa ja ilmastonmuutoksen kestävien talouksien rakentamisessa.
(10‑11 December 2009), which agreed to allocate fast-start funding of EUR 2,4 billion annually for the years 2010 to 2012 to help developing countries to fight climate change and build climate-resilient economies.
Tämä lupaus annettiin Kööpenhaminassa käytyjen kansainvälisten ilmastoneuvottelujen yhteydessä.
This pledge was made in the context of international climate negotiations in Copenhagen.
Kuten edellä mainittiin, nopeasti käytettävissä olevan kansainvälisen julkisen tuen tarkoituksena on auttaa kehitysmaita valmistelemaan vaikuttavia ja tehokkaita toimia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja estämään kunnianhimoisten toimien viivästyminen keskittyen erityisesti vähiten kehittyneisiin maihin.
The purpose of fast-start international public support is, as previously mentioned, to help developing countries to prepare for effective and efficient action in the medium and longer term and avoid delay of ambitious action, with special emphasis on least developed countries.
Täten nopeasti käytettävissä olevan kansainvälisen julkisen tuen tulisi edistää muutoksen hillitsemistä, ilmastonmuutokseen sopeutumista, teknologian kehittämistä ja siirtoa sekä valmiuksien parantamista koskevia toimia.
In this sense, fast-start international public support should contribute to enhance action on mitigation, adaptation, technology development and transfer and capacity-building.
Sopeutumiseen myönnettävä rahoitus olisi kohdennettava ensisijassa kaikkein haavoittuvimmille kehitysmaille, kuten vähiten kehittyneille maille, pienille saarikehitysvaltioille ja Afrikalle.
Funding for adaptation should be prioritised for the most vulnerable developing countries, such as the least developed countries, small island developing states and Africa.
Asianmukaisten hillitsemistoimien ja niiden toteuttamista koskevan avoimuuden yhteydessä teollisuusmaiden olisi sitouduttava tavoitteeseen saada yhdessä hankituksi 100 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa vuoteen 2020 mennessä kehitysmaiden tarpeisiin vastaamiseksi.
In the context of meaningful mitigation actions and transparency on implementation, developed countries should commit to a goal of mobilising jointly USD 100 billion a year by 2020 to address the needs of developing countries.
Tämä rahoitus olisi saatava monenlaisista, niin julkisista kuin yksityisistä, kahdenvälisistä kuin monenvälisistäkin lähteistä, mukaan lukien vaihtoehtoiset rahoituslähteet.
This funding should come from a wide variety of sources, public and private, bilateral and multilateral, including alternative sources of finance.
Tätä varten perustetaan sopimuspuolten konferenssin johdolla sille vastuussa oleva korkean tason paneeli tutkimaan mahdollisten tulonlähteiden osuuksia tähän tavoitteeseen pääsemiseksi, vaihtoehtoiset rahoituslähteet mukaan luettuina.
To this end, a High Level Panel will be established under the guidance of and accountable to the Conference of the Parties to study the contribution of the potential sources of revenue, including alternative sources of finance, towards meeting this goal.
Kööpenhaminan sopimuksen mukaan yleissopimuksen rahoitusjärjestelmän toiminnalliseksi yksiköksi aiotaan perustaa vihreä Kööpenhaminan ilmastorahasto, josta tuetaan kehitysmaiden hankkeita, ohjelmia, politiikkoja ja muuta hillitsemiseen liittyvää toimintaa, mukaan lukien metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä johtuvien päästöjen vähentäminen, sopeutuminen, valmiuksien kehittäminen sekä teknologian kehittäminen ja siirto.
Finally, the ‘Copenhagen Accord’ states that a Copenhagen Green Climate Fund shall be established as an operating entity of the financial mechanism of the Convention to support projects, programmes, policies and other activities in developing countries related to mitigation including reduction of emissions from deforestation and forest degradation, adaptation, capacity-building, technology development and transfer.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6478/09
WRITTEN QUESTION E-6478/09
Aihe: Herrasmiessopimus Euroopan parlamentin kanssa
Subject: Gentlemen's agreement with the European Parliament
Edelleen on yleistä, että Euroopan parlamentin jäsenten yrittäessä valvoa neuvoston budjettihallintoa, huomautetaan neuvoston ja parlamentin välisen herrasmiessopimuksen olemassaolosta.
It continues to be the usual practice, when Members of the European Parliament are trying to control the budgetary behaviour of the Council, to argue that there is a ‘gentlemen’s agreement’ between the Council and the European Parliament.
Tässä yhteydessä mainitaan aina vuoden 2001 toukokuu.
May 2001 is constantly cited in this connection.
Onko tällaista herrasmiessopimusta olemassa ja jos on, niin onko se kirjallinen sopimus?
Does this ‘gentlemen’s agreement’ exist and, if so, does it exist in written form?
Mitä tämä herrasmiessopimus sisältää ja kuka sen on neuvotellut tai solminut?
What is in the ‘gentlemen’s agreement’ and who negotiated/ concluded it?
Mitä neuvosto aikoo tehdä poistaakseen tällaiset mahdolliset sopimukset erityisesti Lissabonin sopimusta silmällä pitäen?
How does the Council plan, particularly in the light of the Lisbon Treaty, to do away with any such agreements?
(10. maaliskuuta 2010)
(10 March 2010)
Kuten neuvosto on jo todennut kirjalliseen kysymykseen P-1298/09 antamassaan vastauksessa, 22. huhtikuuta 1970 tehty ”herrasmiessopimus” ”Päätöslauselma Euroopan parlamenttia koskevasta talousarvion pääluokasta EHTY-sopimuksen 78 a artiklassa, ETY-sopimuksen 203 a artiklassa ja Euratom-sopimuksen 177 a artiklassa tarkoitetun ajanjakson osalta”. on julkaistu Euroopan yhteisöjen sopimuskokoelmassa Vuoden 1987 painos, OPOCE, Luxembourg, s. 1091. .
As already indicated by the Council in its reply to Written Question P‑1298/09 , the ‘Gentlemen's Agreement’ ‘Resolution relating to the section of the budget concerning the European Parliament for the period referred to in Article 78a of the ECSC Treaty, Article 203a of the EEC Treaty and Article 177a of the EAEC Treaty’. of 22 April 1970 was published in the bound edition of the Treaties establishing the European Communities 1987 edition, Publications Office of the European Union, Luxembourg, page 1091. .
Kyseessä on neuvoston 22. huhtikuuta 1970 pidetyn istunnon pöytäkirjaan merkitty päätöslauselma, jossa todetaan seuraavaa:
It takes the form of a resolution entered in the minutes of the Council meeting on 22 April 1970 and reads as follows:
” Neuvosto sitoutuu olemaan muuttamatta Euroopan parlamentin menoarviota.
‘The Council undertakes to make no amendments to the estimate of expenditure of the European Parliament.
Tätä sitoumusta noudatetaan vain silloin, kun menoarvio ei ole ristiriidassa yhteisön määräysten kanssa, ja erityisesti henkilöstösääntöjen ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen sekä toimielinten kotipaikkoja koskevien määräysten kanssa. ”
This undertaking shall only be binding in so far as this estimate of expenditure does not conflict with Community provisions, in particular with regard to the Staff Regulations of officials and Conditions of Employment of other servants, and to the seat of the institutions.’
Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat aina tulkinneet ja soveltaneet tätä päätöslauselmaa siten, että kumpikaan toimielin ei puutu toisen toimielimen hallinnolliseen talousarvioon.
This resolution has always been interpreted and applied by the European Parliament and by the Council to mean that each institution refrains from questioning the administrative budget of the other.
Neuvostossa ei ole keskusteltu ”herrasmiessopimuksen” poistamisesta.
The Council has never discussed the possibility of repealing this ‘Gentlemen's Agreement’.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6479/09
WRITTEN QUESTION E-6479/09
Aihe: Euroopan unionin ulkoministerien Jerusalemin statusta koskeva lausuma
Subject: Statement by EU foreign ministers on the status of Jerusalem
Joulukuun 10. päivän lehdistötiedotteiden mukaan Euroopan unioni on Israelin painostuksesta muuttanut Jerusalemin statusta koskevaa lausumaansa.
According to reports in the press on 10 December 2009, the EU, under pressure from Israel, has changed its statement on the status of Jerusalem.
Miksi tämä lisäys poistettiin?
Why was this clause deleted?
Tiedotusvälineissä puhutaan ”Israelin painostuksesta”.
The media are talking about ‘pressure from Israel’.
Millaisena tämä painostus on ilmennyt Euroopan unionin toimielimiä kohtaan?
What form did this pressure take vis-à-vis the EU institutions?
Neuvosto palautti 8. joulukuuta 2009 antamissaan päätelmissä mieliin, että se ei ole koskaan tunnustanut Itä-Jerusalemin liittämistä.
In its conclusions adopted on 8 December 2009, the Council recalled that it has never recognised the annexation of East Jerusalem.
Euroopan unioni uskoo, että neuvotteluteitse on löydettävä keino ratkaista Jerusalemin asema molempien valtioiden tulevana pääkaupunkina, jotta todelliseen rauhaan päästään.
The European Union believes that a way must be found through negotiation to resolve the status of Jerusalem as the future capital of two states if there is to be a genuine peace.
Lisäksi Euroopan unioni korosti, että se tunnustaa vain sellaiset muutokset ennen vuotta 1967 määriteltyihin rajoihin, myös Jerusalemin osalta, joista on sovittu osapuolten kesken.
Furthermore, the European Union underlined that it would not recognise any changes to the pre‑1967 borders, including with regard to Jerusalem, other than those agreed by the parties.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6480/09
WRITTEN QUESTION E-6480/09
Aihe: Kreikan luottokelpoisuusluokan alentamisen seuraukset
Subject: Consequences of lowering Greece's credit rating
Kahdenkymmenen Euroopan unionin jäsenvaltion kohdalla on käynnistetty liiallista alijäämää koskeva menettely.
Excessive deficit procedures are in progress against 20 EU countries.
Arvioiden mukaan viiden Euroopan unionin jäsenvaltion – Irlanti, Yhdistynyt kuningaskunta, Kreikka, Latvia ja Espanja – on vuonna 2010 otettava yli kymmenesosaa valtion bruttokansantuotteesta vastaavan suuruinen luotto.
According to forecasts, in 2010 five EU Member States — Greece, Ireland, Latvia, Spain and the United Kingdom — will have to take out new loans amounting to more than a tenth of their economic output.
Ensimmäistä kertaa historiassa on eräs luottoluokituslaitos laskenut euroalueen jäsenvaltion, Kreikan, luottokelpoisuusluokkaan BBB+.
For the first time ever a credit rating agency has downgraded a eurozone country — Greece — to ‘BBB+’.
Kuinka suurena komissio pitää riskiä, että Kreikka luokitellaan vieläkin alempaan luokkaan?
How does the Council rate the danger that Greece will be further downgraded?
Kuinka suurena neuvosto pitää dominoefektin vaaraa euromaiden keskuudessa, jos Kreikasta nousseiden riskilisien vuoksi tulee maksukyvytön?
What danger is there, in the Council’s view, that there could be a domino effect across the euro countries if Greece were to become insolvent because of higher risk premiums?
Jäsenvaltiot ovat pääasiallisesti itse vastuussa omasta talouspolitiikastaan.
Primary responsibility for their economic policies lies with the Member States themselves.
Euroopan unioni seuraa ja koordinoi niiden toimia erityisesti vakaus- ja kasvusopimuksen ja talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen yhteydessä.
The EU monitors and coordinates them, in particular in the context of the Stability and Growth Pact and the Broad Economic Policy Guidelines.
Kriisin hoitamiseksi jäsenvaltiot ovat toteuttaneet finanssipoliittisia toimia, joilla on tähdätty rahoitusalan ja reaalitalouden vakauttamiseen ja tukemiseen, ja niillä on ollut huomattava vaikutus budjettivajeeseen.
To tackle the crisis, the Member States have carried out major fiscal interventions to stabilise and support the financial sector and the real economy, which has had a significant impact on their budget deficits.
Terveen budjettipolitiikan toteuttamisella on ratkaiseva merkitys yleisön ja rahoitusmarkkinoiden luottamuksen palauttamisessa.
Implementation of sound budgetary policy is crucial in order to restore the confidence of the public and of the financial markets.
Sen vuoksi neuvosto koordinoi finanssipoliittista irtautumisstrategiaa.
To this end, the fiscal exit strategy is being coordinated in the Council.
Neuvosto antoi vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa 2. joulukuuta 2009 13 jäsenvaltiolle tarkistetut suositukset, joiden tarkoituksena on pääseminen eroon liiallisista alijäämistä.
In the framework of the Stability and Growth Pact, the Council adopted, on 2 December 2009, revised recommendations to 13 Member States with a view to bringing to an end their excessive deficits.
Se tarkisti 16. helmikuuta 2010 määräajat alijäämän korjaamiseksi neljän muun jäsenvaltion osalta, joista yksi on Kreikka.
On 16 February 2010, it revised deadlines for correcting the deficit for 4 other Member States, including Greece.
Perussopimuksen määräyksissä edellytetään, että jäsenvaltiot sitoutuvat välttämään liiallista alijäämää.
Treaty provisions require that Member States commit themselves to avoiding excessive government deficits.
Neuvosto seuraa edelleen näiden ja kaikkien muiden jäsenvaltioiden budjettipolitiikkaa ja soveltaa liiallista alijäämää koskevaa menettelyä näihin sekä muihin jäsenvaltioihin, joiden alijäämä on yli 3 prosenttia BKT:stä. Neuvosto tarkastelee lisäksi kaikkien jäsenvaltioiden toimittamia vakaus- ja lähentymisohjelmia.
The Council will continue to monitor budgetary policies in these, and all other, Member States, and to implement the excessive deficit procedure for these Member States and any others whose deficits exceed 3 % of gross domestic product.
Tavoitteena on varmistaa jatkuvaa poliittista ja taloudellista vuoropuhelua käymällä sekä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä tehostamalla, että kaikki jäsenvaltiot täyttävät taloudenhoitoa koskevat velvoitteensa.
The Council will furthermore review Stability and Convergence Programmes submitted by all Member States.
Neuvosto luottaa siihen, että rahoitusmarkkinat saadaan tällä tavoin rauhoitetuiksi.
The objective is to ensure, through continuing political and economic dialogue and enhancing the cooperation among Member States, that all Member States fulfil their responsibilities for economic management, something which the Council is confident that they will do in such a way as to reassure financial markets.
Vaikka yksikään euroalueeseen kuuluva jäsenvaltio ei ole pyytänyt taloudellista apua EU:lta, euroalueen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet tarvittaessa toimimaan päättäväisesti ja koordinoidusti rahoitusjärjestelmän vakauden varmistamiseksi kokonaisuutena, kuten EU:n valtion- ja hallitusten päämiesten epävirallisessa kokouksessa 11. helmikuuta todettiin.
While no euro area Member State has asked for any financial assistance from the EU, the euro area Member States are committed, as stated by the Heads of State or Government of the EU on the occasion of their informal meeting on 11 February, to take determined and coordinated action, if needed, to safeguard financial stability in the euro area as a whole.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6481/09
WRITTEN QUESTION E-6481/09
Aihe: Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) ja ilmastonsuojelu
Subject: IMF and climate change measures
Die Zeit ‑viikkolehden 10.12.2009 ilmestyneen numeron mukaan Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) myönsi rahoituskriisin kärjistyessä 15 rikkaimmalle teollisuusmaalle 150 miljardia dollaria, jotta ne voisivat suojella kansantalouttaan suuremmilta vahingoilta.
According to the 10 December 2009 edition of the weekly newspaper Die Zeit , at the height of the financial crisis the International Monetary Fund granted the 15 richest industrialised countries in the region of 150 billion dollars to help them protect their national economies from still greater damage.
Suurin osa varoista jäi kuitenkin keskuspankkien tileille valuuttavarannoksi.
Most of it was not used, however, but is now in accounts in the countries’ central banks in the form of currency reserves.
Kansainvälisesti tunnettu rahoitussijoittaja George Soros on ehdottanut, että osa varoista käytettäisiin vaikeuksissa olevien rahoitusmarkkinoiden sijaan kehitysmaiden ympäristöhankkeiden rahoittamiseen.
The internationally renowned investor George Soros is now suggesting that some of this money, rather than being used by the beleaguered financial markets, should be redistributed as funding for environmental projects in developing countries.
Mitä mieltä neuvosto on George Soroksen ehdotuksesta?
What is the Council’s view of this suggestion by George Soros?
Mitä muita mahdollisuuksia neuvosto näkee kehitysmaiden ympäristöhankkeiden rahoittamiseen?
What other possibilities does the Council see for funding more environmental projects in developing countries?
Neuvosto ei ole keskustellut kysymyksen ensimmäisessä osassa esille otetusta asiasta.
The Council has not discussed the issue raised in the first part of the question.
Kysymyksen toisen osan osalta neuvosto palauttaa mieleen, että EU auttaa kumppanikehitysmaita vastaamaan ympäristöön liittyviin haasteisiin osana niiden kehitysprosessia ja panemaan täytäntöön niiden monivuotisten ympäristösopimusten mukaiset velvoitteet.
Regarding the second part of the question, the Council recalls that the EU helps partner developing countries to address environmental challenges as part of their development process and to implement their respective obligations under the multilateral environmental agreements.
Tähän liittyen neuvosto korosti 17.11.2009 antamissaan päätelmissä, että ilmastonmuutoksen ja kehityksen keskinäistä johdonmukaisuutta on vahvistettava, jotta päästäisiin kansainvälisesti sovittuihin ilmasto- ja kehitystavoitteisiin.
In this context, in its conclusions of 17 November 2009, the Council underlined the importance of strengthening coherence between climate change and development in order to achieve internationally agreed climate and development objectives.
Lisäksi neuvosto kehotti EU:n jäsenvaltioita ja komissiota sekä muita avunantajia tukemaan ohjelmia, joilla edistetään vähähiilistä ja ilmaston suhteen joustavaa kehityspolkua ja ilmastonmuutoksen sopeutumista Ks. asiakirja 16071/09. .
The Council also called on EU Member States and the Commission as well as all other donors to support programmes that contribute to a low carbon and climate resilient development path and adaptation to climate change See 16071/09. .
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6482/09
WRITTEN QUESTION E-6482/09
Aihe: Espanjan luottokelpoisuusluokan alentamisen seuraukset
Subject: Consequences of lowering Spain's credit rating
Espanjan hallitus on reagoinut huomattavan optimistisesti luottoluokituslaitos Standard & Poor'sin julkiseen harkintaan alentaa maan luottokelpoisuusluokkaa.
The Government of Spain reacted with a show of optimism to published reports that the rating agency Standard & Poor is considering downgrading the country’s credit rating again.