natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aihe: Uusi tulostin, jolla pystytään valmistamaan ihoa
Subject: New printer able to manufacture skin
Amerikkalaiset tutkijat ovat äskettäin luoneet tulostimen, joka tietojen tietokoneelta paperille siirtämisen sijaan tuottaa ihonpaloja.
American researchers have recently invented a printer which, instead of transferring computer data onto paper, produces pieces of skin.
3D-laserjärjestelmä kartoittaa ensin korjattavan osan laajuuden ja syvyyden, minkä jälkeen se luo kolmiulotteisen ihonpalan, joka sitten ”painetaan” soluista, kollageenista ja koagulantista muodostuvana yhdistelmänä suoraan vaurioituneeseen kohtaan.
The 3D laser system first measures the width and depth of the body part to be repaired and then creates a piece of three-dimensional skin which is then ‘printed’, in a combination of cells, collagen and coagulant, directly onto a wound.
Tätä menetelmää on testattu hiirillä ja sioilla ja sillä on onnistuttu edistämään palovammojen arpeutumista parissa viikossa.
This method has been tested on mice and pigs and has been proven to promote the burn healing process in a couple of weeks.
Aikooko Euroopan komissio seuraavan kahdeksannen puiteohjelman huomioon ottaen sijoittaa tutkimukseen ja teknologiaan, jolloin luotaisiin myös Eurooppaan tällainen väline, jonka ansiosta vaikeita palovammoja saaneet potilaat voisivat hyötyä kohdennetusta toimenpiteestä?
That said, does the Commission intend to invest in research and technology, under the forthcoming Eighth Framework Programme, in order to set up such a system in Europe too, so that patients with severe burns can benefit from targeted intervention?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002165/2011
Question for written answer E-002165/2011
Aihe: Kliiniset tutkimukset: hallinnollisen taakan vaikutus kliiniseen tutkimukseen Euroopassa
Subject: Clinical trials: is red tape hampering European clinical research?
Kliinisten tutkimusten toteuttaminen Euroopan unionissa on merkittävä tekijä eurooppalaisten potilaiden terveyden ja elinvoimaisen tutkimuksen kannalta.
Clinical trials in the EU have a significant bearing on public health in Europe and the vitality of research.
Vaikka kliinisiä tutkimuksia koskevalla direktiivillä (2001/20/EY) parannettiin hyvän kliinisen tutkimustavan noudattamista Euroopan unionissa, on todettava, että kliinisten kokeiden kansallisten hyväksyntämenettelyjen moninaisuus on lisännyt hallinnollista taakkaa.
Although the Clinical Trials Directive (2001/20/EC) has helped to improve clinical best practices in the EU, the sheer number of national approval procedures for clinical trials has actually led to an increase in red tape.
Hallinnollisesta taakasta on muodostunut kliinisen tutkimuksen toteuttamista jarruttava este Euroopan unionissa.
This red tape has become a hindrance to clinical research in the EU.
Kliininen huippututkimus voi jopa lähteä Euroopasta, mikä rajoittaisi potilaiden innovatiivisen hoidon saatavuutta ja heikentäisi Euroopan asemaa tutkimusmaailmassa.
Frontier clinical research could even ultimately move away from Europe, thereby limiting patients' access to innovative treatment and damaging Europe's standing in the field of research.
Komissio ilmoitti 7. joulukuuta 2010 antamassaan tiedotteessa halukkuutensa vähentää hallinnollisia rasitteita helpottaakseen kliinistä tutkimusta.
In its communication of 7 December 2010, the Commission indicated its willingness to reduce the administrative burden in order to facilitate clinical research.
Mitä suuntaviivoja komissio on vahvistanut direktiivin 2001/20/EY tarkistamisen yhteydessä, jotta hallinnollisia rasitteita voidaan vähentää tehokkaasti?
Within the context of the revision of Directive 2001/20/EC, what are the Commission's guidelines for reducing the administrative burden effectively?
Katsooko komissio, että nykyisten menettelyjen yksinkertaistamisen näkökulmasta kaikkien unionin jäsenvaltioiden lainsäädännöllisten vaatimusten standardoiminen olisi mahdollista?
With a view to simplifying the existing procedures, does the Commission believe that it is possible to standardise the regulatory requirements across all the Member States?
Katsooko komissio, että kansainvälisten kliinisten monikeskustutkimusten osalta olisi mahdollista perustaa keskitetty eurooppalainen hyväksyntämekanismi, kun otetaan huomioon erilaisilla kansallisilla tasoilla nykyisin edellytetyt velvoitteet?
With regard to international multi-centre clinical trials, does the Commission think it would be possible to introduce a centralised European authorisation procedure, bearing in mind the existing national requirements?
Vastavuoroisen tunnustamismenettelyn avulla mekanismi helpottaisi tällaisten tutkimusten täytäntöönpanoa Euroopan laajuisesti.
Such a procedure would enable clinical trials to be carried out on a European scale on the basis of mutual recognition.
Lopuksi, ottaen huomioon Eurooppa 2020 ‑strategian, jossa yksi ensisijaisista tavoitteista on tietoon ja innovaation perustuvan talouden kehittäminen, koska komissio aikoo todellisuudessa esittää lainsäädäntöehdotuksen?
Finally, given that its Europe 2020 Strategy makes the development of an innovation- and knowledge-based economy a key objective, when is the Commission planning to put forward a legislative proposal?
Onko täsmällinen aikataulu jo asetettu?
Is there already a firm timetable?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002170/2011
Question for written answer E-002170/2011
Aihe: EU:n luonnonsuojelutavoitteiden saavuttaminen Alankomaissa
Subject: Attainment of European nature conservation objectives in the Netherlands
Valtiosihteeri Bleker sanoi 16. helmikuuta 2011 seuraavasti: Vaikka kaikkialle Alankomaihin perustettaisiin luonnonsuojelualueita, EU:n erittäin tiukkoja tavoitteita ei selvästikään ole mahdollista saavuttaa Alankomaissa, ja niin on nähtävästi myös muissa maissa (NOS-televisiokanava, 16. helmikuuta 2011).
On 16 February 2011, State Secretary Bleker said, ‘Even if you were to set up nature reserves all over the Netherlands, the very stringent European objectives are clearly not attainable for the Netherlands, but the same is evidently true in other countries as well’ (NOS television, 16 February 2011).
Onko komissio valtiosihteeri Blekerin kanssa samaa mieltä siitä, että EU:n luonnonsuojelutavoitteita ei sellaisenaan voida saavuttaa Alankomaissa ja muissa EU:n jäsenvaltioissa?
Does the Commission agree with State Secretary Bleker that European nature conservation objectives are by definition unattainable in the Netherlands and in other European countries?
PBL toteaa lopuksi: Jos talousarvio rajoittuu edelleen keskushallituksen jäännösrahoitukseen (75–100 miljoonaa euroa vuodessa), luonnonsuojelun laatu kärsii verrattuna tähän mennessä noudatetun politiikan tuloksiin ja kansainvälisesti sovitut tavoitteet karkaavat ulottumattomiin.
The PBL concludes: ‘If the budget remains limited to the residual central government funding (between EUR 75 and 100 m per annum), the quality of nature conservation will suffer in comparison with the results of the policy pursued to date, and the internationally agreed objectives will recede further beyond reach.’
Hyväksyykö komissio tämän päätelmän?
Does the Commission endorse this conclusion?
Jos se hyväksyy, onko komission mielestä todennäköistä, että ilman lisärahoitusta lintu- ja luontotyyppidirektiiveistä ja biodiversiteettisopimuksesta johtuvia velvoitteita ei voida täyttää?
If so, does the Commission consider it likely that, without additional funding, the obligations under the Wild Birds and Habitats Directives and the Biodiversity Convention will become unattainable?
Valtiosihteeri Bleker tiedotti 23. helmikuuta 2011 Alankomaiden edustajainhuoneelle, että hän aikoo vähentää Natura 2000 ‑alueiden määrää ja myöntää aiempaa anteliaammin rakennuslupia kyseisillä alueilla ja niiden ympäristössä.
On 23 February 2011, State Secretary Bleker informed the Netherlands House of Representatives that he intended to reduce the number of Natura 2000 areas and to be more generous in issuing permits for developments in and around those areas.
Näillä toimenpiteillä täydennetään edellistä päätöstä poistaa alueet, joilla oli niin sanottu vahva yhteys luonnonsuojelualueisiin.
These measures are additional to the previous decision to abolish the so-called robust link zones.
Onko komissio tietoinen näistä aikomuksista, ja katsooko se, että ne ovat yhdenmukaisia EU:n lainsäädännön kanssa?
Is the Commission aware of these intentions, and does it consider them to be in accordance with European legislation?
Aiheuttavatko nämä ja muut Alankomaiden hallituksen tekemät päätökset peruuttamatonta vahinkoa, joka haittaa edelleen ponnistuksia EU:n luonnonsuojelutavoitteiden saavuttamiseksi?
Will these and other decisions taken by the Netherlands Government cause irreparable damage, which will further hamper efforts to attain European nature conservation objectives?
Harkitseeko komissio oikeustoimia Alankomaiden hallitusta vastaan sen ehdottamien toimien takia?
Will the Commission consider legal action against the Netherlands Government over its proposed policy?
Voiko komissio kertoa, milloin ja miten se aikoo ottaa yhteyttä Alankomaiden hallitukseen näiden toimien takia.
Can the Commission indicate when and how it will contact the Netherlands Government about this policy?
Lopuksi, valtiosihteeri Bleker totesi, että hän haluaisi tutkia muiden jäsenvaltioiden kokemuksia ja pyrkiä selvittämään ongelmat yhdessä.
Finally, Mr Bleker indicated that he wished to make inquiries about the experiences of other Member States and seek to solve problems jointly.
Onko komissio samaa mieltä siitä, että se, mitä valtiosihteeri Blekerillä on nyt mielessä, on EU:n luonnonsuojelutavoitteiden uudelleenarviointi?
Does the Commission agree that what State Secretary Bleker has in mind here is a reassessment of Europe’s nature conservation objectives?
Koska Euroopan luonto on edelleen huonossa kunnossa, onko komission mielestä toivottavaa käynnistää keskustelua itse tavoitteista?
In view of the persistently poor state of Europe’s nature, does the Commission consider it desirable to launch a debate on the very objectives?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002171/2011
Question for written answer E-002171/2011
Israelin viranomaiset purkivat 10. tammikuuta 2010 Itä-Jerusalemin Sheik Jarrahin kaupunginosassa sijaitsevan Shepherd‑hotellin, jotta he voisivat jatkaa laittomien siirtokuntien laajentamista Palestiinan miehittämille alueille.
On 10 January 2011, the Israeli authorities demolished the Shepherd Hotel, located in the Sheik Jarrah district of East Jerusalem, so as to continue with the expansion of illegal settlements in Palestinian occupied territory.
Sekä Yhdysvaltain ulkoministeri Hillary Clinton että Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja Catherine Ashton tuomitsivat mainitun tapahtuman ja pitivät laittomien siirtokuntien laajentamista valitettavana, koska ne muodostavat esteen rauhansopimuksissa edistymiselle ja siirtävät kyseisten kahden valtion välisen tilanteen ratkaisemista eteenpäin.
Both the USA Secretary of State, Hillary Clinton, and the Union's High Representative for Foreign Affairs and Security Policy, Catherine Ashton, condemned the demolition and deplored the extension of the illegal settlements, since the latter undermine current efforts for restarting peace negotiations, constitute an obstacle to peace and threaten to make a two-state solution impossible.
Kaikki edellä mainitut toimijat viittasivat Israelin laittomaan palestiinalaisalueiden miehitykseen, joka ei pääty vaan sitä vastoin laajenee vähitellen, minkä todistaa mainittu uusi laiton siirtokunta, joka halutaan rakentaa Itä-Jerusalemin palestiinalaisalueelle.
The British Embassy also condemned the demolition and restated the UK government's firm opposition to the building of a new illegal colony in occupied East Jerusalem.
Kyseessä on asiakirja, jonka ovat laatineet Jerusalemissa ja Ramallahissa olevat 25 pääkonsulia.
A UK daily, reporting on the demolition, quoted an EU internal document, drawn up by 25 Consuls-General in Jerusalem and Ramallah, stating that ‘Israel has left Palestinian neighbourhoods ever more isolated’ and ‘by legal and practical means, is actively pursuing its (illegal) annexation by systematically undermining the Palestinian presence in the city’.
Kyseisen lehden mukaan asiakirjassa mainitaan myös, että konsulit ovat ehdottaneet, että Euroopan unionin interventio tulisi taata silloin, kun Israelin viranomaiset vangitsevat tai pelottelevat palestiinalaisia kulttuuritoiminnan, yhteiskunnallisen tai poliittisen toiminnan vuoksi Itä-Jerusalemissa.
The same newspaper reported that the Consuls-General suggested that they should ‘ensure’ EU intervention ‘when Palestinians are arrested or intimidated by Israeli authorities for peaceful cultural, social or political activities in East Jerusalem’.
Voiko komissio toimittaa sisäisen asiakirjan kysymyksen esittäjälle?
Could the Commission provide me with a copy of this document?
Onko komissio toteuttanut toimenpiteitä tai hyväksynyt päätöstä asiakirjaan sisältyvistä suosituksista?
Has the Commission taken any steps or decisions as a result of the recommendations in the document?
Onko komissio ilmaissut virallisesti Israelin hallitukselle vastustavansa mainittua purkamista ja uusien laittomien siirtokuntien perustamista?
Has the Commission formally informed the Israeli government of its revulsion at this demolition and the building of new illegal settlements?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002172/2011
Question for written answer E-002172/2011
Aihe: EMSA: saasteiden torjunta-alukset Biskajanlahdella
Subject: EMSA: anti-pollution vessels in the Bay of Biscay
Viime joulukuun 2. päivänä Euroopan meriturvallisuusviraston (EMSA) johtaja Jørgen Hammer Hansen osallistui Euroopan parlamentin liikenne- ja matkailuvaliokunnan kokoukseen.
On 2 December 2010 the Chairman of the European Maritime Safety Agency (EMSA), Jørgen Hammer Hansen, appeared before the Committee for Transport and Tourism of the European Parliament.
Kuten vuonna 2009, hän kertoi, että EMSA suunnittelee useiden torjunta-alusten käyttöönottoa Biskajanlahden saastumisen torjumiseksi.
Just as in 2009, Mr Hansen made reference to a number of anti‑pollution vessels which EMSA intended to bring into operation in the Bay of Biscay.
EMSA:n tammikuussa 2011 päivitettyjen verkkosivujen mukaan EMSA:lla on useita öljyntorjunta-aluksia muun muassa Puerto de Vigossa, Cobhissa ja Portlandissa.
An article on the EMSA website dated January 2011 states that the agency has various oil spill response vessels at its disposal in the Port of Vigo and in Cobh and Portland, among others.
Johtaja kertoi myös CleanSeaNet-satelliittijärjestelmästä, joka aloitti toimintansa 16. huhtikuuta 2007.
Mr Hansen also spoke about the CleanSeaNet satellite service which began operating on 16 April 2007.
Ovatko nämä alukset suorittaneet torjuntatoimia?
Have the vessels made any sorties?
Kuinka monta?
How many times?
Millä alueella?
For what reasons?
Jos alukset eivät vielä ole aloittaneet toimintaansa, onko komissiolla jokin suunnitelma niiden toiminnan aloittamiseksi alueella?
If the vessels have not yet commenced operations, has the Commission made any provision for vessels to start operating in the area?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002173/2011
Question for written answer E-002173/2011
Aihe: EMSA: kalastusalusten satelliittivalvontajärjestelmät
Subject: EMSA: Satellite control system for fishing vessels
Viime vuoden joulukuun 14. päivänä esitin komissiolle alusten tunnistus- ja seurantajärjestelmää varten tarkoitettua Euroopan tietokeskusta koskevan kirjallisen kysymyksen (E‑010464/2010), johon komissio ei vielä ole vastannut.
I am yet to receive a reply to the Written Question (E‑010464/2010) I submitted to the Commission on 14 December 2010 regarding the European Data Centre for the Long Range Identification and Tracking of Ships.
Kyseinen keskus on yhteydessä Euroopan meriturvallisuusvirastoon (EMSA).
This Centre is linked to the European Maritime Safety Agency (EMSA).
Viime vuoden joulukuun 2. päivänä Euroopan meriturvallisuusviraston johtaja Jørgen Hammer Hansen osallistui Euroopan parlamentin liikenne- ja matkailuvaliokunnan kokoukseen.
On 2 December 2010 the director of the EMSA, Mr Hansen, appeared before the European Parliament's Transport Committee.
Hansen kertoi, että kyseinen keskus on suureksi hyödyksi kerättäessä tietoja alusten tunnistamista ja seurantaa varten.
Mr Hansen mentioned how useful the Centre was in collecting data to identify and track vessels.
Voiko komissio kertoa, minkä tyyppisistä aluksista tietoja kerätään?
What types of vessels are subject to data collection?
Tekevätkö EMSA ja meri- ja kalastusasioiden pääosasto yhteistyötä tällä alalla?
Is EMSA working together with DG MARE on the subject?
Suoritetaanko keskuksessa jonkinlaista koordinointia laitonta kalastusta harjoittavien alusten torjumiseksi?
Is there any coordinated activity with the Centre with regard to combating vessels that fish illegally?
Onko laadittu jokin kalastusalusten tarkastusjärjestelmä?
Has any kind of inspection system for fishing vessels been developed?
Jos ei ole, voiko komissio selittää, miksi ei?
If not, why not?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002174/2011
Question for written answer E-002174/2011
Aihe: Naisten työllisyyden edistäminen julkisten lastenhoitoinfrastruktuurien tuen avulla
Subject: Boosting female employment by supporting public childcare facilities
Eurooppa 2020 ‑strategian puitteissa on annettu erityisen ensisijainen asema 20–64‑vuotiaiden miesten ja naisten työllisyysasteen nostamista 75 prosenttiin koskevan tavoitteen saavuttamiselle.
Achieving an employment rate target of 75 % for men and women aged 20‑64 is a top priority in the EU 2020 Strategy, and is directly related to measures taken to address the demographic challenge and ensure the viability of public finances.
Syrjinnän poistaminen erityisesti edistämällä naisten osallistumista EU:n työmarkkinoille on olennainen ehto, joka edellyttää perhe- ja työelämän yhteensovittamista koskevien toimenpiteiden ja politiikan vahvistamista.
The elimination of discrimination by boosting women's participation in the European labour market is a basic precondition, which requires the strengthening of policies and actions to reconcile work and family life.
Vaikka politiikka, jossa jokaisesta alaikäisestä lapsesta myönnetään tukea, on jo laajalle levinnyt käytäntö Euroopan unionissa, riittävien ja laadukkaiden julkisten lastenhoitoinfrastruktuurien olemassaolo on olennaisen tärkeää.
In this context, policies granting benefits for each minor child are particularly widespread in the EU, but it is also vital to have an adequate number of quality public childcare facilities.
Aikooko se suositella tuen käyttöönottoa lastenhoitorakenteille, erityisesti jäsenvaltioissa, joissa nämä rakenteet ovat puutteellisimpia, työllisyyden suuntaviivoja koskevien kansallisten uudistusohjelmien tarkistamisen puitteissa? —
Will it recommend that support be given to childcare facilities, especially in Member States where they are most inadequate, as part of a review of the national reform plans carried out under the guidelines for employment?
Onko sillä yleisiä tietoja määristä, ilmaistuna osuutena BKT:stä, joita jäsenvaltiota käyttävät rahoittaakseen julkisia tai kunnallisia lastenhoitoinfrastruktuureja? —
Does it have overall figures on the amount, as a percentage of GDP, available to Member States to finance public or municipal childcare facilities?
Miten se takaa EU:n tasolla lastenhoidon kasvattavan ja sosiaalisen sisällön, annetun hoidon ja tilojen laadun sekä henkilökunnan ammattitaidon?
How will it ensure at European level the educational and social content of childcare, the quality of care and establishments and suitability of employees?
Onko joistakin vähimmäisehdoista tai ‑takuista säädetty? —
Do certain conditions have to be met or minimum guarantees provided?
Mitä komissio ajattelee ajatuksesta ottaa käyttöön kannustintoimia ja helpotuksia, jotta kansalaisjärjestöt, ammattijärjestöt ja yksityisyritykset voisivat täydentää näitä lastenhoitoa koskevia julkisia toimia?
How does the Commission view the idea of providing incentives and facilities to prevail upon NGOs, trade unions and private enterprise to supplement public childcare?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002175/2011
Question for written answer E-002175/2011
Aihe: Työttömyyden vaikutukset työttömän ja hänen läheistensä psyykkiseen terveyteen
Subject: The impact of unemployment on the mental health of the unemployed and their immediate environment
Talouskriisi on muuttunut yhteiskuntakriisiksi, instituutioiden ja infrastruktuurien kriisiksi ja työkriisiksi ja saanut aikaan tuhoisia seurauksia, muun muassa työttömyyden, joka on noussut huimaavalle tasolle sekä unionissa että jäsenvaltioissa.
The economic crisis has become a social crisis, an institutional and infrastructure crisis and an employment crisis, with soaring unemployment both at EU and at Member State level: its consequences have been devastating.
Kreikassa työttömyys lähenee 20 prosenttia vuonna 2011.
It is worth noting that unemployment in Greece in 2011 is expected to reach about 20%.
Työttömyydellä on valtavia psykososiaalisia seurauksia, ja työttömän omat kokemukset vaikuttavat kielteisesti kaikkiin hänen ympärillään oleviin ihmisiin.
Unemployment has an enormous psychological and social impact and the subjective experience of unemployment by the unemployed poses a threat to all those in their immediate environment.
Työttömien itseluottamus vähenee yleisesti, he tuntevat itsensä syrjäytyneiksi ja yhteiskunnan torjumiksi, ja juuri siihen he reagoivat kehittämällä epäsosiaalisuuden tunteita, he joutuvat kroonisen katkeruuden valtaan ja heissä näkyy masennuksen oireita.
The unemployed as a rule have lower self-esteem, feel excluded and rejected by society and in turn respond by developing feelings of hostility to society, become chronically embittered and exhibit symptoms of depression.
Vertailututkimukset osoittavat, että työttömillä on muita enemmän masennusta ja ahdistusta, univaikeuksia, muita psykosomaattisia ongelmia, ja he käyttävät muita enemmän erilaisia aineita (alkoholia ja muita riippuvuutta aiheuttavia aineita).
Comparative studies show higher rates of depression and anxiety among the unemployed, sleep disturbances, other psychosomatic disorders and substance abuse (alcohol and other addictive substances).
Tilanne vaikuttaa luonnollisesti työttömien välittömään sosiaaliseen ympäristöön, ja tällaisessa ilmapiirissä kasvavat lapset joutuvat ennenaikaisesti köyhyyden ja epätasa-arvon uhreiksi.
This situation obviously affects their immediate social environment, while children who grow up in such an environment become the victims primarily of poverty and inequality.
Voiko komissio edellä kerrotun perusteella vastata seuraaviin kysymyksiin: 1.
In view of the above, will the Commission say:
Mitä tietoja sillä on kriisin keskellä iskevän työttömyyden vaikutuksesta työttömien psyykkiseen terveyteen?
What data does it have on the impact of unemployment in the midst of an economic crisis on the mental health of the unemployed?
Onko jäsenvaltioissa infrastruktuureja tällaisessa tilanteessa olevien ihmisten auttamiseksi psyykkisesti? 2.
Do any mental health support structures exist in Member States to address situations of this kind?
Mihin toimiin EU:n tasolla on ryhdytty, jotta kriisin seurausten, köyhyyden – työttömyyden – lisääntymisen, vaikutus eurooppalaisten terveyteen voidaan korjata? 3.
What actions have been undertaken at EU level to address the impact of the crisis, notably increasing poverty and rising unemployment, on the health of Europeans?
Onko Euroopan unionin tasolla tietoja niiden lasten koulunkäynnistä, joiden perheessä toinen tai molemmat vanhemmista on pitkäaikaistyöttömyyden uhri?
Are any data available at EU level regarding the educational performance of children from families in which one of the parents is a victim of long-term unemployment?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002176/2011
Question for written answer E-002176/2011
Aihe: EU:n lainsäädäntö – Yhdistyneen kuningaskunnan eläkkeet
Subject: EU legislation — UK pensions