natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mitä yhteisön tukia voitaisiin käyttää alueellisten tuotteiden kemiallista ja biologista profilointia sekä niiden alkuperän todistamista ja alkuperänimitysten määrittelemistä varten tuotteiden arvostuksen edistämiseksi ja tuotteiden eriyttämiseksi niiden laadun perusteella? 2.
what Community aid could be used to support a process of chemical and biological classification, certification and designation of origin for regional products, with a view to promoting their development and differentiation from the viewpoint of quality; 2.
Eikö komissio katso, että tätä tarkoitusta varten olisi suotavaa ja tarpeellista käynnistää syrjäisimpiä alueita koskeva erityinen aloite?
whether it considers it desirable and necessary to launch a specific initiative to that end for the most remote regions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0536/10
WRITTEN QUESTION E-0536/10
Aihe: Tuotantotuet ja syrjäisimpien alueiden ja Makaronesian saarten välisille markkinoille pääsy
Subject: Support for production and access to markets in the most remote regions and the interisland market in Macaronesia
Syrjäisimmät alueet kärsivät pysyvistä vaikeuksista ja erityisistä ongelmista.
The most remote regions have to deal at all times with specific difficulties and problems.
Makaronesian kolmella syrjäisimmällä alueella – Madeira, Azorit ja Kanariansaaret – on yhteisiä erityispiirteitä ja rajoitteita sekä myös tuotteisiin ja alueellisiin markkinoihin liittyviä täydentäviä piirteitä ja —
The three Macaronesian most remote regions — Madeira, the Azores and the Canaries — are characterised by common features and specific conditions, as well as by complementarity between their regional markets and products.
tuotannon ja alueellisten markkinoiden edistäminen voi antaa sysäyksen taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle ja mahdollistaa synergian toteutumisen matkailun kaltaisten alojen kanssa,
Support for the functioning of regional markets and products can help promote economic and social development and create potential synergies with sectors such as tourism.
Harkitseeko komissio mahdollisuutta tukea saarten välisten markkinoiden vahvistamista, joka mahdollistaisi nykyisten täydentävien piirteiden hyödyntämisen Makaronesian alueiden tuotannossa ja markkinoilla?
Is the Commission considering the option of supporting the promotion of an interisland market which could make it possible to build on the existing complementarities between products and markets in the regions of Macaronesia?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0537/10
WRITTEN QUESTION E-0537/10
Aihe: Tupakka-alan uudistuksen sosiaalinen ulottuvuus
Subject: Social dimension of the reform of the tobacco sector
Euroopan unionin 27 jäsenvaltiossa tupakka-alalla toimii vuosittain 245 000–290 000 ihmistä.
In EU‑27, it has been estimated that between 245 000 and 290 000 people work in the tobacco sector each year.
Kolmannes työntekijöistä (81 500) työskentelee kokopäiväisesti, kun taas jäljelle jäävät kaksi kolmasosaa työntekijöistä on väliaikaisessa työsuhteessa.
About one-third of these are full-time jobs (81 500) and two-thirds are temporary.
Arvioiden mukaan 41 prosenttia tupakanviljelijöistä on yli 50-vuotiaita.
It has also been estimated that some 41 % of tobacco farmers are over the age of 50.
Lisäksi 130 000–175 000 väliaikaista työntekijää on naisia, ja heillä on suuria vaikeuksia löytää uutta työpaikkaa sen jälkeen, kun he lopettavat työskentelyn tupakka-alalla.
Furthermore, some 130 000 to 175 000 temporary jobs are filled by female workers, who would have great difficulty in finding a new job.
Ottaen huomioon, että vuoden 2004 tupakka-alan uudistus ei sisällä yhtäkään työntekijöiden hyväksi toteutettavaa toimenpidettä, voiko komissio ilmoittaa, aikooko se järjestää alan työntekijöille ammatillista uudelleenkoulutusohjelmaa?
Given that the 2004 tobacco reform does not include any measures for employees, can the Commission please indicate whether it intends to take action with a view to redeploying these workers?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0540/10
WRITTEN QUESTION E-0540/10
Aihe: Flixin patoaltaan puhdistus
Subject: Cleaning up the Flix reservoir
Tieteellisen tutkimuskeskuksen CSIC:n ( Centro Superior de Investigaciones Científicas ) tekemä tutkimus vahvistaa, että Flixin patoaltaaseen lasketut jätteet vaikuttavat joen ravintoketjuun.
A study by the CSIC scientific research centre ( Centro Superior de Investigaciones Científícas ) asserts that the contaminants poured into the Flix have altered the river’s food chain.
Tämän todistaa se, että tutkituissa kaloissa havaittiin erittäin suuria pitoisuuksia orgaanisia klooriyhdisteitä ja elohopeayhdisteitä.
As proof of this, the fish analysed displayed very high concentrations of organochlorine compounds and mercury.
Saastehiukkaset nimittäin kerääntyvät ravintoketjuun ja tämän seurauksena eläviin olentoihin, erityisesti kaloihin.
These particulate pollutants can build up in the food chain and spread to other living organisms, especially fish.
Lisäksi alueen myrkyllinen liete on vaarassa levitä Ebro-joen vuoksi.
What is more, the amount of toxic sludge in the affected area could spread to other parts of the Ebro.
Siksi on erittäin tärkeää, että alue puhdistetaan myrkyllisistä jätteistä.
There is therefore an urgent need to clean up the zone polluted by toxic waste.
Lukuisten poliittisten painostustoimien jälkeen Espanjan hallituskin on ymmärtänyt asian, ja vuonna 2007 ympäristöministeriön alaisuudessa toimiva valtionyhtiö Acuamed myönsi puhdistustyöurakan FCC Construcciones- ja FCC Ámbito SA ‑yhtiöiden tilapäiselle yhteenliittymälle.
Following significant political pressure, the Spanish Government undertook to do so, and in 2007 the state-owned firm Acuamed, attached to the Environment Ministry, awarded a contract for decontamination works to a temporary consortium made up of FCC Construcciones and FCC Ámbito SA.
Vaikka työt oli tarkoitus saada valmiiksi vuonna 2011, vuoden 2009 alussa niitä ei ollut kuitenkaan edes vielä aloitettu.
However, although completion of the works was scheduled for 2011, in early 2009, following numerous delays, they had still not begun.
Siksi kysyn, miten paljon EU:n varoja Euroopan komissio on myöntänyt tähän mennessä Flixin patoaltaan myrkyllisen liejun puhdistustöihin.
How much European funding has so far been granted by the Commission for cleaning up toxic sludge in the Flix reservoir?
Miten paljon varoja hankkeeseen on jo maksettu, ja mikä on enimmäisaika, jossa Espanjan hallituksen on maksettava varat – sekä ne, jotka se on saanut, että ne, jotka on myönnetty mutta joita se ei ole vielä saanut?
How much European funding has the project already received, and what is the deadline for the Spanish Government to invest both funds already received and sums pledged but not yet paid out?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0541/10
WRITTEN QUESTION E-0541/10
Aihe: Kaupunkien ja maaseudun välisten yhteyksien vahvistaminen koheesiopolitiikassa
Subject: Interlinking the town and the countryside in the field of cohesion policy
Kaupunkien ja maaseudun väliset yhteydet ja vuorovaikutus vahvistuvat alati Euroopan unionissa, ja useissa tapauksissa näiden kahden alueen välisiä rajoja on vaikea erottaa.
Interlinkages and interactions between the town and the countryside within the EU are constantly increasing, in many cases blurring the difference between the two.
Tässä yhteydessä on keksitty erityinen termi ”kaupungistaminen” kuvaamaan kaupunkikeskusten ja niistä suoraan riippuvaisten maaseutualueiden välisiä tiiviitä siteitä.
This has led to the term ‘rurban’ being coined to describe the close intermeshing of urban centres and the rural areas which depend directly on them and are located in the broader region.
Onko komissio suunnitellut toteuttavansa joitakin tähän asiaan liittyviä aloitteita?
Have any ideas been put forward to develop initiatives in this direction?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0542/10
WRITTEN QUESTION E-0542/10
Aihe: Alueellinen koheesio
Subject: Territorial cohesion
Alueellinen koheesio on ollut ja on edelleen kiistatta olennainen tekijä pyrkimyksissä saavuttaa koheesiopolitiikan tavoitteet.
There is no doubt that territorial cohesion has been — and still is — a key element in efforts to attain the objectives of cohesion policy.
Lissabonin sopimuksen myötä alueellinen koheesio on nyt yksi Euroopan unionin tavoitteista.
With the entry into force of the Treaty of Lisbon, territorial cohesion now constitutes one of the EU's objectives.
Voisiko komissio kertoa, onko olemassa konkreettisia aloitteita, joilla koheesion alueellisen ulottuvuuden käyttöönotto voitaisiin toteuttaa?
Will the Commission say whether any specific initiatives exist to put into practice the territorial dimension of cohesion?
Merkitseekö tämä muutos sellaisen uuden lähestymistavan omaksumista virallisesti, joka edistää yhtenäisten kehitystoimien täytäntöönpanoa paikallisesti?
To what extent does this change imply the official adoption of a new approach which will contribute to the development of integrated development policies at local level?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0543/10
WRITTEN QUESTION E-0543/10
Aihe: Koheesioon liittyvät tavoitteet ja epäsuotuisassa asemassa olevien alueiden osallistuminen innovaatioon samoista lähtökohdista
Subject: Cohesion objectives and equal involvement in innovation of disadvantaged regions
Komission ”EU 2020” ‑nimisen kymmenvuotisen strategian laadintaa käsittelevän kuulemisasiakirjan yksi tärkeimmistä painopisteistä, joilla vuoden 2020 Eurooppaa koskevan vision toteuttamista voitaisiin edistää, koostuu lisäarvon tuottamisesta niin, että kasvu perustuu osaamiseen.
The Commission's consultation paper on a ten-year strategy, known as the ‘EU 2020 Strategy’, defines ‘creating value by basing growth on knowledge’ as one of the basic priorities which will contribute to achieving the vision of Europe for 2020.
Lukuisat tutkimukset innovaation merkityksestä alueiden kehittämisessä kuitenkin osoittavat, että suuret alueelliset erot eivät näytä kaventuvan ajan mittaan ja että innovaation menestyksen seurauksena alueiden keskusta/reuna-alue ‑tyyppinen hierarkkinen rakenne pikemmin vahvistuu kuin heikkenee.
However, various studies on the role of innovation in regional development indicate that great regional disparities in terms of innovation potential do not appear to be diminishing with the passing of time, whilst successful innovation appears to reinforce — rather than even out — the hierarchical centre-periphery structure of territory.
Voisiko komissio kertoa, onko sillä aikomus toteuttaa aloitteita, joiden tavoitteena on muuttaa edellä esitettyjä suuntauksia päinvastaisiksi niin paljon kuin mahdollista ja taata se, että innovaatio-ohjelmat ja kelpoisuusehdot eivät todellisuudessa ole vastoin koheesiopolitiikan tavoitetta, jonka mukaan kaikilla EU:n alueilla kehityksen on tapahduttava tasapainoisesti?
Will the Commission say whether it is envisaged to develop initiatives to reverse, as far as possible, the above trends, and to ensure that the implementation of innovation programmes and the conditions of eligibility will not in practice stand in the way of the attainment of the Cohesion Policy's objectives of balanced development in all EU regions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0544/10
WRITTEN QUESTION E-0544/10
Aihe: Monitasoinen hallinto ja koheesiopolitiikka
Subject: Multilevel governance and Cohesion Policy
Alueiden komitean järjestämästä Lissabonin strategian tulevaisuutta käsittelevästä julkisesta kuulemisesta käy ilmi, että yksi suurimmista kyseisen strategian täytäntöönpanossa ilmenneistä heikkouksista oli tehokkaan monitasoisen hallintojärjestelmän puuttuminen.
The public consultation organised by the Committee of the Regions (CoR) on the future of the Lisbon Strategy (LS) shows that one of the main flaws in implementing it was the absence of an effective multilevel governance system.
Lukuisten kuulemiseen osallistuneiden tahojen kannanotoista selviää, että paikallisten ja alueellisten viranomaisten osallistuminen sekä Lissabonin strategian tavoitteiden suunnitteluun että niiden toteuttamiseen on ollut riittämätöntä.
The positions taken by many bodies within the framework of this consultation show that the involvement of local and regional authorities was inadequate both in planning and implementing the LS objectives.
Samassa yhteydessä alueiden komitea halusi korostaa paikallisten ja alueellisten viranomaisten roolia Euroopan poliittisten toimien täytäntöönpanossa paikallisesti ja alueellisesti ja hyväksyi monitasoista hallintoa koskevan valkoisen kirjan.
Within the same framework, the CoR, wishing to highlight the role of local and regional authorities in implementing European policies at local and regional levels, adopted the White Paper on Multilevel Governance.
Näin ollen vaikka valkoisella kirjalla on epäilemättä suuri merkitys, jotkut katsoivat, että tekstissä asetettiin ehkä liian monia ja liian kunnianhimoisia tavoitteita ja että olisi ehkä ollut asianmukaisempaa ja tehokkaampaa keskittyä muutamiin tärkeisiin ehdotuksiin.
Beyond the undoubted contribution made by the White Paper, some have maintained that while the document may have set many highly ambitious targets, it might have been better and more effective had it focused on some priority proposals.
Voisiko komissio kertoa, pitääkö se joitakin näistä valkoisen kirjan sisältämistä ehdotuksista toteuttamiskelpoisina, ja mikäli vastaus on myönteinen, mitkä nämä ehdotukset ovat?
Will the Commission say to what extent it considers it feasible to implement some of the White Paper's proposals and, if so, which ones?
Selvittääkö se myös, voiko mahdollisuus lisätä paikallisten ja alueellisten viranomaisten osallistumista sekä näiden poliittisten toimien laadintaan että niiden täytäntöönpanoon vaikuttaa myönteisesti EU:n pääasiallisten painopisteiden toteuttamiseen?
Is it considering the possibility of increased participation of local and regional authorities in drawing up and implementing policies as a positive factor in attaining the EU's principal priorities?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0545/10
WRITTEN QUESTION E-0545/10
Aihe: Koheesiopolitiikka ja innovaatio-ohjelmien välinen synergia
Subject: Cohesion Policy and synergies with programmes in the field of innovation
Järjestöjen institutionaalisilla ja teknisillä resursseilla on kiistatta ratkaiseva merkitys järjestöjen mahdollisuudelle osallistua rakennerahastoista rahoitettaviin ohjelmiin.
The institutional and technical capacity of an organisation undoubtedly plays a decisive role in determining whether it can take part in programmes funded under the Structural Funds.
Tutkimukset, joissa tarkastellaan paikallisten ja alueellisten viranomaisten valmiuksia käyttää näihin ohjelmiin osoitettuja määrärahoja, osoittavatkin, että pieniltä paikallisyhteisöiltä puuttuu innovaatioiden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseen vaadittava koulutettu henkilöstö sekä tekniset resurssit.
In particular, studies on the capacity of local and regional authorities to take up programme funding show that small local authorities lack the trained personnel and technical capacity necessary to take advantage of the opportunities available in the field of innovation.
Voisiko komissio kertoa, aikooko se toteuttaa nyt ja tulevaisuudessa aloitteita, joilla pyritään lisäämään eri innovaatio-ohjelmien välistä synergiaa sekä korjaamaan pienissä paikallisyhteisöissä ilmenneitä puutteita?
Will the Commission say to what extent is it considering developing initiatives, both immediately and in future, to strengthen the synergies between the various innovation programmes so as to address the weaknesses of small local authorities?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0546/10
WRITTEN QUESTION E-0546/10
Aihe: Koheesiopolitiikka ja maaseudun kehittäminen
Subject: Cohesion Policy and rural development
Vaikka koheesiopolitiikkaan ei sisällykään erityisesti maaseutuympäristöön liittyvää tavoitetta, koheesiopolitiikalla on epäilemättä tärkeä merkitys maaseutualueiden kehittämisessä.
Although Cohesion Policy does not contain an objective specifically concerned with the countryside, it plays an important role in the development of rural areas.
Maaseudun kehittäminen kuuluu kuitenkin Euroopan unionin muita rahastoja koskeviin tavoitteisiin.
However, rural development is an objective of other EU funds.
Myös koheesiopolitiikan ja maaseudun kehittämispolitiikan välinen koordinaatio ja täydentävyys ovat ratkaisevan tärkeitä asioita.
Within this framework the coordination and complementarity of Cohesion and Rural Development Policies are considered to be of decisive importance.
Voisiko komissio kertoa, olisiko rakennerahastojen ja koheesiorahastojen ja toisaalta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (EAFRD) kautta rahoitettujen toimien välistä yhteyttä mahdollista vahvistaa ottamalla alueellinen koheesio Euroopan unionin tavoitteeksi?
Will the Commission say to what extent the introduction of territorial cohesion as an objective of the European Union could be used as a basis for further interlinking actions funded by the Structural Funds and the Cohesion Fund, on the one hand, and by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), on the other?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0547/10
WRITTEN QUESTION E-0547/10
Aihe: Koheesiopolitiikka ”EU 2020 ‑strategiassa”
Subject: Cohesion Policy within the framework of EU 2020 strategy
”EU 2020 ‑strategiaksi” nimetyn kymmenvuotisen strategian laatimista koskevassa komission tausta-asiakirjassa tarjotaan tulevaisuudennäkymä Euroopan unionista, jonka haluamme saavuttaa vuoteen 2020 mennessä.
The Commission's consultation paper on a 10-year strategy known as ‘EU 2020 Strategy’ presents a vision of the EU by 2020.
Siinä ei kuitenkaan ole konkreettisia ehdotuksia siitä, miten nämä ehdotukset muuttuvat teoiksi.
However, no specific proposals exist on how these proposals should be realised.
Erityisesti siinä ei mainita missään koheesiopolitiikan kiistämätöntä osuutta Lissabonin strategian täytäntöönpanossa − ei vain ”korvamerkinnän” avulla vaan myös Euroopan talouden elvytyssuunnitelman avulla − eikä myöskään tämän osuuden mahdollista hyödyntämistä tai tehostamista.
In particular no mention is made of the undoubted contribution of Cohesion Policy to the implementation of the Lisbon Strategy, if only through ‘earmarking’, but also through the European Economic Recovery Plan; nor is there any mention of the possible use of or increase in this contribution.
Voisiko komissio kertoa, aikooko se hyödyntää uuden strategian soveltamisessa koheesiopolitiikan ansiosta karttunutta pitkää ja arvokasta kokemusta − lyhyesti, voisiko se ilmoittaa, onko koheesiopolitiikka ”EU 2020 ‑strategian” täytäntöönpanon väline?
Will the Commission say to what extent does it intend, in implementing this new strategy, to take advantage of the valuable, long-term experience gained through the Cohesion Policy, in short to what extent will Cohesion Policy be a tool for implementing ‘EU 2020 Strategy’?
Lisäksi, jos koheesiopolitiikkaa käytetään tehokkaasti uuden strategian tavoitteiden saavuttamiseksi, aiotaanko asettaa tarkat määrälliset tavoitteet, kuten Lissabonin strategialle asetetut tavoitteet, vai aiotaanko tavoitteet eritellä kunkin alueen ”lähtökohdan” mukaisesti?
If Cohesion Policy will indeed also be used to attain the objectives of the new strategy, to what extent does it plan to set specific quantitative targets, as occurred in the case of the Lisbon Strategy, or to differentiate the targets set in the light of the ‘starting point’ for each region?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0548/10
WRITTEN QUESTION E-0548/10
Aihe: Haitin koulutusjärjestelmän jälleenrakennusta koskevan avun toimittaminen
Subject: Aid for the reconstruction of the educational system in Haiti
Haitia 12. tammikuuta koetellut maanjäristys jätti jälkeensä tuhoa koko maassa.
The earthquake which struck Haiti on 12 January wreaked destruction throughout the country.
Maan infrastruktuuri on täysin tuhoutunut, ja kansainväliset järjestöt arvioivat, että jälkien korjaamiseen tarvitaan yli kymmenen vuotta.
The country's infrastructure has been totally destroyed, and international bodies estimate that Haiti will need more than a decade for the wounds to heal.
Ainoana ratkaisuna on maan nopea kehitys, jossa kansainvälisen yhteisön on seisottava paljon kärsineiden haitilaisten rinnalla.
There is no alternative to rapidly developing the country, and the international community must support the long-suffering people of Haiti.
Maan koulutusjärjestelmän jälleenrakennus on olennainen osa tämän tavoitteen saavuttamista.
The key for achieving this objective is the reconstruction of the country's educational system.
Maanjäristys tuhosi koulutukseen liittyvän infrastruktuurin lähes kokonaan.
The earthquake has totally destroyed almost all the educational infrastructures.
Ruoan, lääkkeiden, sairaalatarvikkeiden ja muiden vastaavien tuotteiden lisäksi avuksi on toimitetuttu myös eri alojen asiantuntijoita.
Of course, no one doubts the urgent need to save, ensure the survival of and care for as many people as possible.
Euroopan unioni on ilmoittanut, että se on antanut tai antaa Haitille apua yhteensä yli 300 miljoonaa euroa.
The European Union has lost no time in sending aid both in the form of food, medicines, hospital units etc. and specialised personnel and announced that it had provided — or would provide — over EUR 300 million in aid to Haiti.
Tietääkö komissio, kuinka paljon tukea annetaan näitä asioita varten? 2.
If so, how much? 2.
Voisiko Euroopan unioni ottaa vastaan haitilaisia opiskelijoita eurooppalaisissa yliopistoissa, jotta he voisivat saattaa opiskelunsa päätökseen ongelmitta, tai voisiko Euroopan unioni lähettää maahan opetushenkilökuntaa näiden opiskelijoiden tarpeiden täyttämiseksi? 3.
Can the EU host students from Haiti at European universities so as to allow them to complete their studies without difficulty or could it send teaching staff to the country to meet the needs of the population? 3.
Voisiko Euroopan unioni tukea Haitin naapurivaltioiden koulutusjärjestelmiä, jotta naapurivaltiot voisivat ottaa vastaan haitilaisia opiskelijoita ja täyttää näin aluksi näiden opiskelijoiden koulutukseen ja toimeentuloon liittyvät tarpeet?
Could it strengthen the educational systems in Haiti's neighbours, so as that they are able to receive pupils, meeting the first stage of their educational and living requirements?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0549/10
WRITTEN QUESTION E-0549/10
esittäjä(t): Astrid Lulling (PPE)
by Astrid Lulling (PPE)
Aihe: Euroopan unionin Kiinaa koskeva politiikka
Subject: The EU's policy on China
Mainittujen periaatteiden epätäsmällinen luonne herättää kuitenkin tulkintakysymyksiä.
The vague nature of these statements makes them somewhat difficult to interpret.
Viittaan lisäksi Euroopan unionin neuvoston vuonna 2007 julkaisemiin Itä-Aasiaa koskeviin Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisiin suuntaviivoihin, ja esitän seuraavat kysymykset komissiolle epäselvyyksien poistamiseksi: 1.
Furthermore, with regard to the Guidelines on the EU’s Foreign and Security Policy in East Asia that the Council published in 2007, in order to remove any possible ambiguity, I would like the Commission to answer the following: 1.
Koska EU edelleen korostaa osallistuvaa rooliaan Manner-Kiinan ja Taiwanin välisissä suhteissa, mikä tarkalleen ottaen on komission kanta maiden välisiin suhteisiin liittyviin viimeaikaisiin tapahtumiin? 2.
While the EU has continuously emphasised its role in maintaining relations across both sides of the Taiwan Straits, what exactly is its current position, given the latest developments? 2.
Missä määrin komission mielestä huippukokouksen julkilausuman yleisiä periaatteita käsittelevä 3 kohta koskee Taiwania? 3.
To what extent do the general principles expressed in paragraph 3 of the summit’s joint statement concern Taiwan? 3.
Kun otetaan huomioon, että suuntaviivoissa korostetaan EU:n roolia rauhan ja vakauden ylläpitäjänä Manner-Kiinan ja Taiwanin välisissä suhteissa, osoittavatko yhteisen julkilausuman sanankäänteet, että EU:n kanta Taiwanin suhteen on muuttunut?
Considering that the guidelines state that the EU has a considerable stake in the maintenance of cross-strait peace and stability, do the semantic imprecisions of the joint statement indicate a change in the EU’s position towards Taiwan?
Jos vastaus on kyllä, mikä EU:n kanta on nyt?
If so, how has its position changed?