natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jos komissio vastaa myöntävästi, mihin toimiin se on nyt ryhtynyt ja mikä on sen kaavailema aikataulu tilanteen ratkaisemiseksi?
If so, what steps is the Commission taking on this point, and what time-frame does it have in mind?
Jos komissio vastaa kieltävästi, milloin se arvioi voivansa ilmoittaa ratkaisun löytyneen?
If not, when does the Commission think it will be able to clear up this point?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4680/08
WRITTEN QUESTION E-4680/08
Aihe: Palestiinalaishallinnolle myönnetty 40 miljoonan euron suuruinen lisätuki
Subject: Extra financial aid of 40 million euro to the Palestinian Authority
Komissio tiedotti keskiviikkona 20. elokuuta maksaneensa 40 miljoonan euron suuruisen ylimääräisen tuen palestiinalaishallinnolle.
The Commission announced on Wednesday 20 August that it had set aside 40 million euro of additional financial aid for the Palestinian Authority.
Tämä tarkoittaa, että Euroopan unioni on tukenut palestiinalaisia vuodesta 2000 lähtien 1,82 miljardilla eurolla.
This brings the total financial aid that the European Union has provided for the Palestinians since the year 2000 to 1.82 thousand million euro.
Palestiinan itsehallintoalueilla asuu arvioiden mukaan neljä miljoonaa ihmistä.
An estimated four million people live in the autonomous Palestinian territories.
Voiko komissio toimittaa yksityiskohtaisen erittelyn siitä, miten kyseiset varat on käytetty ja jaettu ja mille aloille ja mihin hankkeisiin ne on osoitettu?
Can the Commission provide a detailed summary showing how this funding has been spent and allocated since 2000, giving the sectors and projects concerned?
Mitä valvontamenettelyitä on noudatettu näiden varojen käytön osalta?
What control mechanisms are applied to the spending of this money?
Onko komissio sitä mieltä, että palestiinalaisten sosiaalis-taloudellinen tilanne on parantunut vuoden 2000 jälkeen myönnetyn tuen ansiosta?
Does the Commission consider that the social and economic situation of the Palestinians has improved since 2000 as a result of the aid thus provided?
Mihin konkreettisiin tuloksiin komissio voi viitata tässä suhteessa?
What specific evidence does it have for this?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4681/08
WRITTEN QUESTION E-4681/08
Aihe: Palestiinalaishallinnolle myönnetty 40 miljoonan euron suuruinen lisätuki ja tuki Hamas-järjestölle
Subject: Extra financial aid of 40 million euro to the Palestinian Authority and support for Hamas
Osa kyseisestä summasta on tarkoitus käyttää öljyn hankkimiseen Hamas-terroristijärjestön hallitsemalla Gazan kaistaleella sijaitsevalle sähkölaitokselle.
Part of this money is intended for oil for the electricity generating station in the Gaza Strip, where the terror organisation Hamas holds sway.
Mitä takeita komissio on saanut Hamasilta siitä, että varat käytetään yksinomaan tämän sähkölaitoksen käynnissä pitämiseen?
What safeguards has the Commission obtained from Hamas that this money will be used solely to fuel the power station?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4682/08
WRITTEN QUESTION E-4682/08
Aihe: Palestiinalaishallinnolle myönnetty 40 miljoonan euron suuruinen lisätuki ja arabilahjoittajien rikotut lupaukset
Subject: Extra financial aid of 40 million euro to the Palestinian Authority and continued default of Arab donors
Kyseinen summa ei sisälly vuodelle 2008 varattuun 440 miljoonan euron suuruiseen tukeen.
This figure comes on top of the 440 million euro that were provided before 2008.
Verkkosivusto www.euobserver.com:n mukaan (”EU to pay Palestinian authority wages”) monet arabilahjoittajat eivät ole lunastaneet antamiaan lupauksia tuesta.
According to the website www.euobserver.com (‘EU to pay Palestinian authority wages’) a number of Arab donors remain in default as regards the aid they were committed to provide.
Nämä lupaukset vahvistettiin yhdessä komission tuen kanssa joulukuussa 2007 pidetyssä lahjoittajien konferenssissa.
That assistance was agreed jointly with the Commission at a donor conference in December 2007.
Mitä keskusteluja on käyty komission ja näiden arabilahjoittajamaiden välillä palestiinalaishallinnon tukemisesta?
What consultations are taking place between the Commission and these Arab donor countries with regard to providing aid for the Palestinian Authority?
Voiko komissio kertoa, mitkä arabimaat eivät ole pitäneet kiinni apulupauksistaan?
Can the Commission say which Arab countries are in default as regards their promised aid?
Miten komissio aikoo painostaa arabialaisia tuen antajia saadakseen heidätkin lunastamaan lupauksensa?
What pressure will the Commission be putting on the Arab donors to fulfil their commitments?
Aikooko komissio panna palestiinalaisille myöntämänsä tuen ehdoksi sen, että rikkaiden arabivaltioiden on oltava valmiita osallistumaan tasapuolisesti Palestiinan tukemiseen?
Will the Commission be making their support to the Palestinians dependent on the willingness of rich Arab countries to contribute in a balanced way to the provision of aid in Palestine?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4685/08
WRITTEN QUESTION E-4685/08
Aihe: Hedelmien poimintapäivämäärä
Subject: Date when fruit is picked
Tanskan elintarvikeviranomaiset ovat äskettäin hyväksyneet Smartfreshin käyttämisen hedelmien ja vihannesten, muun muassa tanskalaisten omenien ja muiden tanskalaisten hedelmien säilyvyyden parantamiseen.
Denmark's food authorities have now authorised the use of Smartfresh on fruit and vegetables, and so for Danish apples and other Danish fruit.
Smaretfresh on kaasu, jonka avulla hedelmien ja vihannesten säilyvyyttä voidaan pidentää.
Smartfresh is a type of gas that can extend the shelf life of fruit and vegetables.
Ilmiö on siis uusi tanskalaisten hedelmien yhteydessä.
I therefore think there is a risk of Danish consumers buying Danish fruit in the future with the expectation that it has not been treated.
Edellä mainitusta syystä uskon, että tanskalaiset kuluttajat saattavat edelleen ostaa tanskalaisia hedelmiä siinä uskossa, että ne eivät ole käsiteltyjä.
In order to avoid misleading consumers, a requirement could be introduced on the marking of fruit, either by saying that it has been treated with Smartfresh or by indicating the date on which the fruit was picked.
Kuluttajien harhaanjohtamisen välttämiseksi olisi näin ollen vaadittava hedelmien merkitsemistä Smartfreshin käyttöä koskevalla merkinnällä tai poimintapäivämäärällä, minkä avulla kuluttaja voi tunnistaa, onko hedelmä todella tuore vai tuore sen vuoksi, että sen on käsitelty.
This would make it easier for consumers to determine whether the fruit is really fresh or only fresh because it has been treated.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4686/08
WRITTEN QUESTION E-4686/08
Aihe: EU:n kulttuuriperinnön digitointi
Subject: Digitisation of the EU's cultural heritage
Komission 11.8.2008 antaman tiedonannon (KOM(2008)0513) mukaan, jonka aiheena on ”Edistyminen kulttuuriaineiston digitoinnissa ja verkkosaatavuudessa sekä digitaalisessa säilyttämisessä EU:ssa” vuosina 2003–2007, Kreikka tuki 180:a erilaista museoiden, kirjastojen ja arkistojen digitointihanketta yhteensä 100 miljoonan euron rahoituksella.
According to the Commission's Communication of 11 August 2008 (COM(2008)0513) on progress on the digitisation and online accessibility of cultural material and digital preservation across the EU, ‘Between 2003 and 2007, Greece supported 180 different digitisation projects from museums, libraries and archives with total funding of EUR 100 million.
Vastaava määrä on osoitettu digitoinnille myös vuosia 2008–2013 koskevassa Kreikan kansallisessa digitaalistrategiassa.
Under the Greek national digital strategy for 2008‑13 a similar amount is earmarked for digitisation’.
Mitkä toimet koskevat Keski-Makedonian, Länsi-Makedonian sekä Itä-Makedonian ja Traakian alueen arkeologisten kohteiden ja löydösten esiin tuomista?
What measures have been taken to promote archaeological sites and finds in the regions of Central Macedonia, Western Macedonia and Eastern Macedonia-Thrace?
Onko vastaavia toimia tuettu EU:n rakennerahastoista ja muista yhteisön ohjelmista Makedonian alueella?
Have measures of this kind in Macedonia received support from the European structural funds and other Community programmes?
Onko komissiolla vertailukelpoisia tietoja digitointiin tarkoitettujen varojen käytöstä EU:n eri jäsenvaltioissa?
Does the Commission have any comparative data on the use of resources for digitisation in the Member States of the EU?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4687/08
WRITTEN QUESTION E-4687/08
Aihe: ”Vihreä terveyspolitiikka”
Subject: ‘Green health’ policy
Onko Euroopan unioni tehnyt aloitteita ”vihreän terveydenhuollon” toimien edistämiseksi?
Has the European Union taken any initiatives to promote ‘green health’ measures?
Miten suhtaudutaan polyvinyylikloridin (PVC) käyttöön, kun tämä aine todennetusti kuormittaa ympäristöä dioksiineilla ja aiheuttaa myös vakavan potilaiden ja hoitajien kontaminaation riskin?
What measures are being taken in relation to the use of polyvinyl chloride (also known as ‘vinyl’), which verifiably pollutes the environment with dioxins and, at the same time, exposes hospital patients and staff to the risk of severe contamination?
Onko olemassa kestäviä ja tehokkaita ratkaisuja tähänastisten terveydenhuollon jätteiden käsittelyä koskevien käytänteiden, esimerkiksi jätteiden polttamisen, jossa ympäristöön pääsee myrkyllisiä aineita (dioksiineja, elohopeaa ja lyijyä), korvaamiseksi muilla?
Are there any viable and effective solutions to replace current medical waste management practices, such as incineration, which is a source of toxic emissions (dioxins, mercury and lead) into the environment?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4688/08
WRITTEN QUESTION E-4688/08
Aihe: ”Reilu kauppa” (Fair Trade) ja ympäristön suojelu
Subject: Fair trade and environmental protection
Tutkimusten mukaan elintarvikkeita kuljetetaan 30 prosenttia enemmän kuin 15 vuotta sitten ennen kuin ne päätyvät lopulliseen määränpäähänsä.
Surveys reveal that food products ‘travel’ 30 % more than they did 15 years ago to reach their final destination.
Elintarvikekuljetusten osuus maailmanlaajuisista kuljetuksista on 28 prosenttia, ja tämä tuottaa vuosittain 19 miljoonaa tonnia hiilidioksidia.
The transportation of food accounts for 28 % of worldwide transport, annually producing 19 million tonnes of carbon dioxide.
Suuri osa kuljetettavista elintarvikkeista on reilun kaupan (Fair Trade) tuotteita, mikä herättää epäilyjä kyseisen kauppajärjestelmän ympäristöystävällisyydestä.
A large part of the food transported is made up of fair trade products, which raises questions about the environmentally friendly nature of that system of trade.
Tukeeko komissio reilua kauppaa edelleen varauksettomasti?
Does the Commission continue to support fair trade unreservedly?
Onko se ryhtynyt tarkastelemaan uudelleen kantaansa esiin tulleiden ongelmien valossa?
Has it launched a process to reconsider its position in view of the concerns which have been raised?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4689/08
WRITTEN QUESTION E-4689/08
Aihe: ”Halkidikin vihreä oliivi” – suojattu alkuperänimitys
Subject: ‘Halkidiki green olive’ — Protected Designation of Origin
Oliiviviljelmien pinta-ala Halkidikin alueella on nykyään 21 000 hehtaaria ja vuosittainen tuotanto on 40 000 tonnin paikkeilla.
At the present time, the total area under olive cultivation in the Halkidiki region is 21 000 hectares, which has an annual production of some 40 000 tonnes.
Valitettavasti tähän mennessä – yli kaksi vuotta myöhemmin – komission yksiköt eivät ole vielä arvioineet kyseistä hakemusta, mikä on aiheuttanut monia ongelmia tuottajille ja muiden tähän SAN-hakemukseen liittyvien toimien loppuun saattamiselle (hakemuksen asiakirjat muodostavat LEADER+‑ohjelmasta tuettavan investoinnin).
Unfortunately, so far — two years later — the Commission has not yet assessed the application, which has caused a number of problems for producers as well as for the integration of other related activities associated with the PDO application (the dossier relating to the application is an investment subsidised by the Leader+ programme).
Milloin komissio uskoo olevansa valmis saattamaan päätökseen tämän menettelyn, ja mitä toimia se aikoo toteuttaa asian kiirehtimiseksi?
When does the Commission think it will be ready to complete the procedure and what measures will it take to speed up the process?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4690/08
WRITTEN QUESTION E-4690/08
Aihe: Nuorten osallistuminen ohjelmiin
Subject: Involving young people in programmes
Ovatko nuoret mukana maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston ohjelmien päätöksentekorakenteissa (kansallisella tai Euroopan tasolla)?
Are any young people involved in the decision-making structures for any of the programmes of the Directorate-General for Agriculture and Rural Development (at national or European level)?
Jos eivät, aikooko pääosasto puuttua aiheeseen?
If the answer is no, what plans does the DG have to address this?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4691/08
WRITTEN QUESTION E-4691/08
Aihe: Romanian SAPARD-varojen vapauttaminen
Subject: Unblocking of Sapard funds for Romania
SAPARD-ohjelma tarjoaa uusille jäsenvaltioille olennaista apua tukemalla tehokkuuden ja kilpailukyvyn lisäämistä maatalouden ja sen raaka-aineita jalostavan teollisuuden aloilla sekä uusien työpaikkojen luomista ja kestävän talouden kehittämistä maaseutualueilla.
The Sapard programme is very important for a new Member State, since it supports improved efficiency and competitiveness in farming and the food industry, as well as the creation of new jobs and the development of a sustainable economy in rural areas.
Romaniassa maksujen suorittaminen SAPARD-ohjelmasta on keskeytetty.
In Romania, payments through the Sapard programme have been suspended.
Mitä toimia Romanian on toteutettava, jotta nämä varat vapautettaisiin maksettaviksi mahdollisimman pian?
What steps must Romania take to ensure that these funds are unblocked as a matter of urgency?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4695/08
WRITTEN QUESTION E-4695/08
Aihe: Eurooppalaiselle kuluttajalle maahantuoduista kalastustuotteista annettavat terveystakeet
Subject: European consumers' health guarantees in respect of imported fishery products
Useat eurooppalaiset kalatalousalan tuottajayhdistykset ovat hämmentyneitä ja huolissaan siitä, että Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto FDA on kieltänyt kolmansista valtioista peräisin olevilta kalastusalan yrityksiltä ja tuotteilta pääsyn Yhdysvaltojen markkinoille, vaikka samoilla yrityksillä ja tuotteilla on pääsy EU:n markkinoille.
Various European associations of fishery producers are perplexed and extremely worried by the fact that third country fishery companies and products are banned from the US market by the FDA, while these selfsame companies and selfsame products nonetheless enjoy authorised access to the EU market.
Luettelot voi tarkistaa ja niitä voi vertailla Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkeviraston FDA:n sekä terveys‑ ja kuluttaja-asioiden pääosaston www-sivuilla.
The lists in question can be checked and compared on the websites of the FDA and SANCO.
Korkean lääkinnällisen tason, josta mielestämme nautimme EU:ssa, ja omille tuottajillemme asetettujen vaatimusten vuoksi huomiota herättää suuresti kriteerien erilaisuus, mikä ei ole huolestuttavaa ainoastaan terveydellisten syiden, vaan myös epäreilusta kilpailusta aiheutuvien kaupallisten syiden vuoksi.
Given the high technical and sanitary standards we believe the EU enjoys, and the demands made of our own producers, this disparity with regard to criteria is truly remarkable; it is a source of concern not only for health but also for commercial reasons, given the possibility of unfair competition.
Onko komissio tietoinen tästä Yhdysvaltojen ja EU:n välisestä kriteerien erilaisuudesta?
Is the Commission aware of this disparity between EU and US criteria?
Voiko komissio sanoa, millaisia tarkastuksia se tekee kyseisille tuontituotteille jäsenvaltioiden suorittamien tarkastusten lisäksi? 5.
What kind of controls, over and above the checks carried out by the Member States in themselves, does the Commission carry out to assess these imported products?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4696/08
WRITTEN QUESTION E-4696/08
Aihe: Galician sinisimpukan suojattu alkuperänimitys
Subject: Protected designation of origin ‘mexillón de Galicia’
Mikä on tarkalleen ottaen se yhteisön elin, jolle toimijat, joilla on oikeus jättää peruuttamispyyntö, osoittavat pyyntönsä käyttämällä tarkoitusta varten komission asetuksen (EY) N:o 1898/2006 liitettä VII?
With regard to those who have a legitimate interest in requesting cancellation of the registration, to which specific Community body should they submit their request for cancellation, using for that purpose Annex VII of Commission Regulation (EC) No 1898/2006?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4697/08
WRITTEN QUESTION E-4697/08
Tältä osin haluaisin tietää seuraavaa: 1.
1. allow amendments to be made to a specification to take account of developments in scientific and technical knowledge or to redefine the geographical area: 1.
Olisiko asetuksessa N:o 510/2006 olevan 9 artiklan 1 kohdassa määrätyissä tarkoituksissa suojellun tuotteen jalostusteollisuuden edustusjärjestö oikeutettu tähän muutokseen? 2.
With regard to the provisions of Regulation (EC) No 510/2006 Article 9(1), is such amendment legitimate in the case of an organisation representing the protected product processing industry? 2.
Mille yhteisön elimelle muutoshakemus on osoitettava? 3.
To which Community body should the request for amendments be addressed? 3.
Onko yleinen muutosmenettely sama, jolla säännellään alkuperäistä rekisteröintihakemusta, jos yksinkertaistettua menettelyä ei oteta huomioon? 4.
Is the general procedure for making amendments the same as the regulatory one for initial applications for registration, save the summary procedure? 4.
Jos käytetään yksinkertaistettua menettelyä, niin mitä erityispiirteitä siihen kuuluu? 5.
What are the specific features of the summary procedure? 5.
Jos muutos ei aiheuttaisi minkäänlaista muutosta yhtenäiseen asiakirjaan, mitä menettelyä noudatettaisiin ja mikä olisi siitä vastaava toimivaltainen elin?
If the amendment involves no changes to the single document, what procedure should be followed, and which body would be responsible for dealing with it?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4698/08
WRITTEN QUESTION E-4698/08
Aihe: Pysyvän järjestelmän, jolla vastuu pakolaisten vastaanottamisesta ja sopeuttamisesta jaetaan tasapuolisesti objektiivisten tavoitteiden perusteella, puuttuminen Euroopan unionin tasolla
Subject: Lack of a permanent system at EU level for equal division of responsibilities between Member States for the reception and absorption of refugees on the basis of objective criteria
Vaikka Eurostatin tilastot ja komissio vahvistavat, että Euroopan unionin ulkorajoilla sijaitsevat jäsenvaltiot kantavat suhteettoman taakan vastaanottaen ja sopeuttaen pakolaisia, Euroopan unionin tasolla ei ole ollut pysyvää järjestelmää, jolla vastuu olisi jaettu tasapuolisesti.
Although Eurostat statistics and the Commission itself confirm that the Member States situated at the external borders of the EU are disproportionately burdened with the reception and absorption of refugees, there has never been a fixed mechanism at EU level to divide responsibilities and burdens on an equal basis.
Koska tämänsuuntaisia ehdotuksia ei esitetä hiljattain Ranskan puheenjohtajakaudella tehdyssä eurooppalaisessa maahanmuutto‑ ja turvapaikkasopimuksessa ja koska lokakuussa 2008 pidettävässä neuvostossa tehdään lopullisia päätöksiä Euroopan unionin maahanmuutto‑ ja turvapaikkapolitiikan tarkistamisesta, neuvostolta kysytään seuraavaa:
In view of the lack of proposals in this respect in the French Presidency's recent European Pact on Immigration and Asylum, and ahead of the October 2008 Council meeting, which is to take final decisions on the revision of EU immigration and asylum policy, will the Council answer the following questions?
Onko mahdollista, että neuvoston kanta näin tärkeään kysymykseen muuttuu ennen lokakuussa pidettävää Eurooppa‑neuvostoa?
Might the Council's position on such an important issue change before the European Council in October?
Onko tarkoituksena esittää muita aihetta koskevia ehdotuksia, joita ei ole vielä tuotu esiin?
Are other, not yet formulated proposals on this subject to be expected?
Neuvosto pääsi 25.9.2008 sopimukseen Euroopan maahanmuutto‑ ja turvapaikkasopimuksesta, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi 16.10.2008.
On 25 September 2008, the Council reached agreement on the European Pact on Immigration and Asylum, which was adopted by the European Council on 16 October.
Sopimuksen IV luvussa pyritään ”Euroopan turvapaikkajärjestelmän luomiseen”.
Chapter IV of the Pact aims to ‘construct a Europe of asylum’.
Eurooppa-neuvosto sopi siitä, että perustetaan ”jossakin jäsenvaltiossa erittäin suuresta turvapaikanhakijoiden määrästä aiheutuvan kriisin varalta menettelyt, joiden avulla toisaalta muiden jäsenvaltioiden virkamiehet voivat antaa tukea kyseiselle valtiolle, ja toisaalta mahdollistetaan tosiasiallinen solidaarisuus kyseistä valtiota kohtaan ottamalla yhteisön nykyiset ohjelmat tehokkaampaan käyttöön.
The European Council agreed to ‘establish procedures, in the case of crisis in a Member State faced with a massive influx of asylum-seekers, to enable the secondment of officials from other Member States to help that State and the demonstration of effective solidarity with that State by mobilising existing EU programmes more rapidly.
Jos jäsenvaltioiden turvapaikkajärjestelmään kohdistuu erityistä ja suhteettoman suurta painetta varsinkin niiden sijainnista tai väestötilanteesta johtuen, solidaarisuudella on myös pyrittävä vapaaehtoisuuden pohjalta ja koordinoidusti siirtämään kansainvälistä suojelua saavia henkilöitä kyseisistä jäsenvaltioista muihin jäsenvaltioihin pitäen samalla huolta siitä, ettei turvapaikkajärjestelmiä käytetä väärin.”
For those Member States which are faced with specific and disproportionate pressures on their national asylum systems, due in particular to their geographical or demographic situation, solidarity shall also aim to promote, on a voluntary and coordinated basis, better reallocation of beneficiaries of international protection from such Member States to others, while ensuring that asylum systems are not abused.’
Yleisemmällä tasolla neuvosto odottaa, että komissio esittää tarvittavat lainsäädäntöehdotukset sellaisen yleisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän luomiseksi, josta komissio ilmoitti tiedonannossaan Turvapaikkapolitiikan toimintasuunnitelma: EU:n yhdennetty lähestymistapa suojeluun Asiakirja KOM(2008)0360 lopullinen. .
More generally, the Council expects the Commission to submit the necessary legislative proposals for the creation of a common European asylum system as announced by the Commission in its communication entitled ‘Policy plan on asylum: An integrated approach to protection across the EU’ COM(2008)360 final. .
Euroopan parlamentilla ja neuvostolla on tältä osin mahdollisuus päättää yhteispäätösmenettelyn mukaisesti niiden välineiden sisällöstä, joita komissio ehdottaa, ja tällaista menettelyä sovelletaan jo nyt uusien turvapaikka-asioita koskevien toimenpiteiden hyväksymisessä.
In that connection, the European Parliament and the Council will have the opportunity to decide, in accordance with the codecision procedure, on the content of the instruments that the Commission will propose; that procedure already applies to the adoption of the new asylum measures.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-4699/08
WRITTEN QUESTION E-4699/08
Aihe: Ilma-alusten turvallisuus
Subject: Aircraft safety
Yhteisön kansalaiset ovat viime aikoina olleet erittäin huolestuneita niiden ilma-alusten turvallisuudesta, jotka liikennöivät ensisijaisesti Euroopan unionin sisällä.
Recently, the safety of aircraft serving routes mainly within the EU has become a matter of serious concern among the public in Europe.
Huoleen on syytäkin: lentokoneissa on entistä useammin vikoja, joilla on valitettavasti toisinaan järkyttäviä seurauksia (mainittakoon todisteena Spanair-yhtiön lentokoneelle äskettäin sattunut onnettomuus, jossa kuoli 157 ihmistä).
Such concern is certainly not unwarranted given the increasing number of aircraft breakdowns, some of which, unfortunately, end in tragedy, the most recent being the Spanair accident with its tragic death toll of 157.