natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mitä muuta tuottajien on komission mielestä tehtävä kestävämmän ja oikeudenmukaisemman palmuöljyteollisuuden kehittämiseksi?
In the Commission's view, what more needs to be done by producers to develop a more sustainable and equitable palm oil industry?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010826/2010
Question for written answer E-010826/2010
Aihe: CIA:n luovutusohjelmat ja salaiset vangitsemisohjelmat
Subject: The CIA's rendition and secret detention programmes
Raportissaan ”Open Secret: Mounting evidence of Europe’s complicity in rendition and secret detention” (julkaistu 15. marraskuuta 2010) Amnesty International totesi, että Euroopan unionilla on oikeudellinen velvollisuus varmistaa, että hallitukset joutuvat vastaamaan osallistumisestaan laittomiin toimiin, jotka liittyvät CIA:n luovutusohjelmiin ja salaisiin vangitsemisohjelmiin.
In a report entitled ‘Open Secret: Mounting evidence of Europe’s complicity in rendition and secret detention’ (released on 15 November 2010), Amnesty International said the European Union has a legal responsibility to ensure that governments are held accountable for any involvement in illegal activities relating to the CIA’s rendition and secret detention programmes.
Missä määrin komissio on samaa mieltä tästä asiasta?
To what extent does the Commission agree with this view?
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä asian suhteen?
What action does the Commission plan to take in this regard?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010827/2010
Question for written answer E-010827/2010
Aihe: CIA:n luovutusohjelmat ja salaiset vangitsemisohjelmat
Subject: CIA rendition and secret detention programmes
Raportissaan ”Open Secret: Mounting evidence of Europe’s complicity in rendition and secret detention” (julkaistu 15. marraskuuta 2010) Amnesty International totesi, että Euroopan unionilla on oikeudellinen velvollisuus varmistaa, että hallitukset joutuvat vastaamaan osallistumisestaan laittomiin toimiin, jotka liittyvät CIA:n luovutusohjelmiin ja salaisiin vangitsemisohjelmiin.
In a report entitled ‘Open secret: Mounting evidence of Europe’s complicity in rendition and secret detention’ (released on 15 November 2010), Amnesty International said the European Union has a legal responsibility to ensure that governments are held accountable for any involvement in illegal activities relating to the CIA’s rendition and secret detention programmes.
Missä määrin neuvosto on samaa mieltä tästä asiasta?
To what extent does the Council agree with this view?
Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä asian suhteen?
What action does the Council plan to take in this regard?
Neuvosto totesi 11. joulukuuta 2006 antamissaan päätelmissä, että EU on edelleen lujasti sitoutunut kidutuksen ja julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen ehdottomaan kieltämiseen, ja katsoi, että salaiset säilöönottokeskukset, joissa säilöön otettuja henkilöitä pidetään oikeudellisesti sääntelemättömässä tilanteessa, eivät ole kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeussäännöstön mukaisia.
In its conclusions of 11 December 2006 the Council stated that the EU remains firmly committed to the absolute prohibition of torture, cruel, inhuman or degrading treatment and punishment, and considered that the existence of secret detention facilities where detained persons are kept in a legal vacuum is not in conformity with international humanitarian and human rights law.
EU:n jäsenvaltioiden mahdollista osallistumista tällaiseen ohjelmaan voidaan tutkia asianomaisissa jäsenvaltioissa.
The investigation of any involvement by EU Member States in such a programme is a matter for the Member States concerned.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010828/2010
Question for written answer E-010828/2010
Aihe: Euroopan pankkien entistä avoimemmin toteutettava pelastaminen
Subject: Greater transparency in the European bank bailouts
Yhdysvaltain keskuspankki joutui lain nojalla ilmoittamaan yksityiskohdat, joiden perusteella pankkilaitoksille ja muille laitoksille myönnettiin vuonna 2008 16 biljoonaa dollaria Yhdysvaltain keskuspankin laatimasta pelastussuunnitelmasta.
The US Central Bank has been forced by law to disclose details about which banks and non-banks have received the some USD 16 trillion in bailouts granted by the Federal Reserve since 2008.
Ei ollut yllätys, että suurimpia edunsaajia olivat Inter-Alpha-konsernin pankit ja muut eurooppalaiset, etenkin Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevat pankit.
It was no surprise to discover that the main beneficiaries include the banks of the Inter-Alpha Group and other European banks, especially British ones.
Keskuspankin avoimeen toimintaan velvoittavan lain esitteli sitoutumaton senaattori Bernie Sanders, joka antoi 1. joulukuuta pidetyssä lehdistötilaisuudessa seuraavan lausunnon: ”Olemme tänään saaneet kuulla, että TARP-tuki oli pikkurahaa verrattuna niihin miljooniin miljardeihin, jotka Yhdysvaltain keskuspankki myönsi lähes nollakoron lainoina jokaiselle suurelle pankille ja useille muille kuin pankkialan yrityksille.”
The bill requiring the Federal Reserve (Fed) to be transparent was tabled by independent Senator Bernie Sanders, who said at a news conference on 1 December: ‘We learned today that TARP was pocket change compared to trillions in near-zero interest loans doled out by the Fed to virtually every major bank and many large non-bank corporations.’
Mitä Yhdysvaltain keskuspankki pyysi vastineeksi eurooppalaisten pankkien pelastamisesta?
What did the Fed demand in exchange for bailing out European banks?
Kun otetaan huomioon Yhdysvaltain keskuspankin ja Euroopan keskuspankin tiiviit yhteydet, ovatko yhdysvaltalaiset pankit käyttäneet hyväkseen Euroopan keskuspankin euroalueella tarjolle antamaa rajoittamatonta likviditeettiä?
Given the close relationship between the Fed and the ECB, did US banks draw on the unlimited liquidity offered by the ECB to the Eurozone?
Mikä on Yhdysvaltain keskuspankin pelastussuunnitelman yhden suurimman tuensaajan, Inter-Alpha-konsernin, pankkien todellinen tilanne etenkin Irlannin ja Portugalin kriittisiin tapauksiin liittyvän riskin osalta?
What is the true situation of the Inter-Alpha Group of Banks, which are among the main European beneficiaries of the Fed bailouts, especially regarding exposure towards the critical cases of Ireland and Portugal?
Mikä on Espanjan kriisistä kärsivän ja Irlannin (epäsuorasti Yhdistyneessä kuningaskunnassa harjoittamansa toiminnan kautta) ja Portugalin tilanteen ja etenkin Brasilian puhkeamaisillaan olevan kuplan uhkaaman Banco Santander ‑pankin todellinen tilanne?
In particular, what is the true situation of Banco Santander, which is under particular stress because of the Spanish crisis and has exposure towards Ireland (indirectly, through its assets in Britain), towards Portugal and, above all, towards the Brazilian bubble, which is currently bursting?
Onko pankkien, ei julkisten talousarvioiden, kriittinen tilanne syynä useamman tahon esittämään pyyntöön kaksinkertaistaa eurooppalaisen pelastusrahaston summa ja perustaa jopa kahden tuhannen miljardin suuruinen tukirahasto?
Is the critical situation of the banks — and not that of public accounts — the reason why many are calling for the EU bailout fund to be doubled, and even for a EUR 2 trillion safety net to be created?
Miksi Euroopan keskuspankilta ei voida edellyttää samanlaista avointa selontekoa kuin Yhdysvaltain keskuspankilta edellytetään?
Why do we not immediately ask the ECB to produce a transparency report along the lines of that required by the USA of the Fed?
Näin hälvennettäisiin epäilykset siitä, että Frankfurtissa sijaitseva laitos toimisi harkinnanvaraisesti eikä Euroopan unionin kansojen yhteisen edun mukaisesti.
That would dispel suspicions that the ECB has acted and is acting with discretionary power rather than in the common interest of the peoples of the EU.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010829/2010
Question for written answer E-010829/2010
Aihe: Fallometriset testit
Subject: Phallometric testing
Homofobiasta, transfobiasta ja seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin perustuvasta syrjinnästä äskettäin annetussa selvityksessä perusoikeusvirasto toteaa, että ”ehdotetaan fallometrisiä testejä kansainvälistä suojelua pyytävälle henkilölle, jotta homoseksuaalisuutta koskevan väitteen todenmukaisuus voidaan arvioida silloin, kun haastattelussa esiintyy epäjohdonmukaisuuksia”.
In its recent report on homophobia, transphobia and discrimination on grounds of sexual orientation and gender identity, the Fundamental Rights Agency reports that ‘phallometric testing may be proposed for an individual seeking international protection in order to assess the credibility of his claim to be homosexual, where inconsistencies appear in his interview’.
Virasto korostaa, että menettely herättää huolestuneisuutta, koska turvapaikanhakijoille ei voida täysimääräisesti tarjota tietoiseen suostumukseen perustuvaa menettelyä.
The Agency stresses that the practice is cause for concern because the ‘informed consent’ procedure may not be offered in full to asylum claimants.
Katsooko komissio, että fallometriset testit turvapaikanhakijoiden osalta vastaavat oikeutta ihmisarvoon, oikeutta henkilökohtaiseen koskemattomuuteen ja oikeutta yksityiselämän kunnioittamiseen, joita suojellaan perusoikeuskirjalla ja Euroopan ihmisoikeussopimuksella?
Does the Commission consider that phallometric testing in the context of asylum claims is compatible with the right to human dignity, the right to the integrity of the person, and the right to privacy protected by both the Charter of Fundamental Rights and the European Convention on Human Rights?
Jos näin ei ole, mitä toimenpiteitä komissio on toteuttanut tai aikoo toteuttaa?
If not, what actions have been, or will be, undertaken by the Commission?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010830/2010
Question for written answer E-010830/2010
Aihe: Kreikkalaisten yritysten muutot
Subject: Relocation of Greek Companies
Kreikan kansallisen kauppakamarin (ESEE) on raportoitu todenneen hiljattain, että viimeisten kolmen vuoden aikana noin 1 500 kreikkalaista yritystä on poistunut Kreikan markkinoilta.
It has been reported that the National Confederation of Greek Commerce (ESEE) has stated recently that, over the last three years, some 1 500 Greek businesses have withdrawn from the Greek market.
Nämä yritykset ovat siirtäneet pääkonttorinsa läheisiin Balkanin maihin.
These firms have moved their head offices to neighbouring Balkan countries.
Yritysten oikeudellinen muoto on osakeyhtiö tai rajavastuuyhtiö, ne ovat kaikenkokoisia yrityksiä ja toimivat kaikilla eri aloilla.
They take the legal form of public limited companies and private limited companies, and come all sizes and are active in all sectors.
Nykyisin seitsemällä kymmenestä kreikkalaisesta yrityksestä on maksuvalmiusongelmia, viidellä kymmenestä on hallinnollisia ongelmia, monet ovat joutuneet lopettamaan toimintansa ja kuten ESEE toteaa, monet elinkeinonharjoittajat päätyvät siirtämään yrityksensä läheisiin Balkanin maihin välttääkseen yrityksen toiminnan lopettamisen.
Today seven out of ten Greek companies are facing serious liquidity problems, five out of ten have management problems, many have been forced to close, and as the ESEE points out, many traders, in a bid to avoid closing down, end up relocating businesses to neighbouring Balkan countries.
Tämä muuttoliike aiheuttaa jatkuvaa valtion tulojen ja koko talouden laskua ja luonnollisesti nostaa työttömyysastetta, joka on jo nyt erittäin korkea.
This migration is causing a steady hemorrhaging of state revenue and the economy in general and of course is further driving up the unemployment rate which is already extremely high.
Esitän komissiolle edellä esitetyn perusteella seuraavat kysymykset
In view of the above, will the Commission say:
Mitä se aikoo tehdä auttaakseen Kreikkaa ja samalla kreikkalaisia yrityksiä lopettamaan muuton muihin maihin?
What will it do to help Greece and by extension, Greek companies to stop this relocation to other countries?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010831/2010
Question for written answer E-010831/2010
Aihe: Turkkilaiset sijoitukset Kyproksen miehitetyssä osassa
Subject: Turkish investments in the occupied part of Cyprus
Turkkilaisen sanomalehden mukaan turkkilainen Istanbulissa vieraillut viranomainen kehotti äskettäin turkkilaisia yrittäjiä tekemään sijoituksia Kyproksen pohjoisosaan.
According to a Turkish newspaper, a Turkish official on a visit to Istanbul recently invited Turkish entrepreneurs to invest in northern Cyprus
Turkkilainen viranomainen pyrkii luomaan rahoituksellisia ja taloudellisia siteitä Kyproksen pohjoisosan ja Turkin välille.
The Turkish official is seeking to develop financial and economic relations between northern Cyprus and Turkey.
Hän on pitänyt rakentavia kokouksia Istanbulin teollisuuskamarin kanssa, ja hän totesi niitä seuranneessa lehdistötilaisuudessa, että hän aikoo matkustaa muihinkin teollistuneisiin kaupunkeihin Turkissa tavatakseen paikallisia yrittäjiä.
He has held constructive meetings with the Istanbul Chamber of Industry and, as he stated at the ensuing press conference, he will be travelling to other industrialised cities in Turkey to meet the local business community.
Turkki pyrkii sijoitussiteiden vahvistamisen ja kehittämisen varjolla kasvattamaan vaikutusvaltaansa miehitetyillä alueilla ja samalla saamaan tukea näkemyksilleen maan omistajuudesta.
Under the guise of reinforcing and the developing investment ties, Turkey is seeking to boost its influence in the occupied territories and at the same time to gain support for its views on the land ownership regime there.
On yleisesti tiedossa, että useissa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätöksissä on toistuvasti vahvistettu, että vuotta 1974 edeltävät omistusoikeudet ovat yhä voimassa.
It is generally known that a large number of judgments of the European Court of Human Rights have frequently confirmed that property rights prior to 1974 still apply.
Mitä mieltä se on siitä, että Turkin hallitus kehottaa turkkilaisia sijoittajia sijoittamaan Kyproksen pohjoisosaan, jossa käytännössä 80 prosenttia miehitetyn alueen maasta kuuluu Kyproksen kreikkalaisille?
How does it view the fact that the Turkish Government is urging Turkish investors to invest in northern Cyprus, where practically 80% of the land in the occupied territory belongs to Greek Cypriots?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010832/2010
Question for written answer E-010832/2010
Aihe: Turkki: vammaisten henkilöiden kohtaamat vaikeudet julkisiin rakennuksiin pääsyssä ja julkisten palvelujen saannissa
Subject: Turkey: difficulties of disabled access to public buildings and services
Äskettäisen erään julkisyhteisön Turkissa julkaiseman tutkimuksen mukaan 70 prosenttia vammaisista henkilöstä kohtaa vaikeuksia julkisiin rakennuksiin pääsyssä ja julkisten palvelujen saannissa.
According to a recent study carried out in Turkey by a government agency, 70 % of disabled people have difficulty accessing public buildings and services.
Tarkemmin ottaen 77 prosenttia vammaisista henkilöistä kohtaa ongelmia pääsyssä jalankulkualueille ja julkisiin puistoihin.
In particular, 77 % of disabled people have difficulty accessing pedestrian areas and public parks.
Vammaisista henkilöistä 65 prosenttia ilmoitti joutuneensa tuntemattomien henkilöiden pilkan kohteeksi ja 42 prosenttia heistä kertoi tulleensa huonosti kohdelluksi valtion työntekijöiden osalta.
There is also a high degree of difficulty accessing public transport, while 65 % of disabled people report that strangers make fun of them and 42 % say that they have been badly treated by civil servants.
Tutkimuksesta käy myös ilmi, että Turkissa 71 prosenttia vammaisista henkilöistä ei tiedä heidän vammaansa liittyvästä lainsäädännöstä.
The study also reveals that 71 % of disabled people in Turkey are unaware of the legislation relating to their disability.
Mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä tai mitä toimia se aikoo vaatia Turkin hallitukselta vammaisista Turkin kansalaisista huolehtimisen takaamiseksi?
What measures will the Commission take, or ask the Turkish Government to take, to ensure that disabled Turkish citizens are catered for?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010833/2010
Question for written answer E-010833/2010
Aihe: Kuluttajia ja yrityksiä hyödyttävää eurooppalaista sopimusoikeutta koskevan Euroopan komission aloitteen rahoitus
Subject: Funding for the Commission initiative aimed at establishing a European Contract Law for consumers and businesses
Euroopan komission aloite kuluttajia ja yrityksiä hyödyttävän eurooppalaisen sopimusoikeuden laatimiseksi on erityisen tärkeä, koska siten tuetaan sisämarkkinoiden kasvua ja kehitystä ja yksinkertaistetaan kansainvälisen yksityisoikeuden järjestelmää.
The Commission initiative aimed at establishing a European Contract Law for consumers and businesses is a fundamentally important means of boosting the growth and development of the internal market and simplifying the private international law system, in line with the provisions of the Stockholm Programme.
Mitä rahoitussitoumuksia komissio aikoo tehdä kuulemismenettelyn päättyessä vuoden 2011 alussa?
What financial commitments does the Commission intend to make at the end of the consultation process, in early 2011?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010834/2010
Question for written answer E-010834/2010
Aihe: Euroopan komission osallistuminen vuoden 2010 Nobelin rauhanpalkinnon jakotilaisuuteen
Subject: Commission's participation in the 2010 Nobel Peace Prize ceremony
Lukuisat kolmansien maiden diplomaattiedustustot päättivät olla osallistumatta vuoden 2010 Nobelin rauhanpalkinnon jakotilaisuuteen todennäköisesti siksi, että he eivät halua loukata merkittävää kauppakumppaniaan Kiinaa.
Many diplomatic missions of non-member states have declared that they will not attend the ceremony of the 2010 Nobel Peace Prize ceremony, probably in order not to displease a strong trading partner like China.
Aikooko Euroopan komissio osallistua Lu Xiaobolle myönnettävän Nobelin rauhanpalkinnon jakotilaisuuteen lähettämällä sinne oman valtuutettunsa?
Does the Commission plan to send a delegate to attend the ceremony to award the 2010 Nobel Peace Prize to Lu Xiaobo?
Katsooko se, että kauppasuhteet on asetettava Kiinan ihmis‑ ja kansalaisoikeuksien noudattamisen edelle?
Does it believe that trade relations should take precedence over respect for human and civil rights by China?
Kun otetaan myös huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon toiminnan käynnistyminen, kysymyksen esittäjä katsoo, että komission läsnäolo tilaisuudessa on hyvin toivottavaa Pekingin hallituksen taivuttelemiseksi noudattamaan mainittuja oikeuksia.
I believe that the presence of the Commission, also in the light of the newly operational European diplomatic service, would be highly desirable in order to persuade Beijing more effectively to respect those rights.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010835/2010
Question for written answer E-010835/2010
Aihe: Yesa ja vedentoimitus Zaragozaan ja sen ympäristöön
Subject: The Yesa reservoir and the water supply for Saragossa and surrounding area (Spain)
Muutama vuosi sitten Aragonian aluehallituksen ja Zaragozan kaupunginhallituksen korkeimmat tahot muiden virallisten ja poliittisten tahojen lisäksi alkoivat virallisesti ja yhä itsepintaisemmin vaatia, että Yesan tekoaltaan kapasiteettia olisi lisättävä, jotta voitaisiin varmistaa laadukas vedentoimitus Zaragozan kaupunkiin ja lukuisiin sitä ympäröiviin kuntiin.
For some years now, the leaders of the Aragon regional government, the Saragossa city council and other official or political bodies have affirmed in public, ever more insistently, the importance of increasing the capacity of the Yesa reservoir, so as to ensure a quality water supply for the city of Saragossa and the numerous municipalities surrounding it.
Jo vuonna 2001 koheesiorahaston myöntämän tuen avulla toteutettiin useassa eri vaiheessa hanke kapasiteetin lisäämiseksi sekä siihen liittyvät rakennustyöt, joiden kelvollisuuden viranomaisten vaatimus nyt kyseenalaistaakin.
This, however, would seem to call in doubt the suitability of the project and works earlier undertaken to that end, with Cohesion Fund financing, in a number of stages since 2001.
Vaatimus myös tarkoittaa sitä, että uuden perustan rakentamisen kustannukset vaikuttaisivat kuluttajien maksamaan vesimaksuun ja että rakentamista ei tarkasteltaisi enää Euroopan unionin hyväksymän hankkeen alkuperäisen esityksen mukaisesti.
In addition, there are likely to be repercussions for the end-price of water from the costs of a new infrastructure project which the consumer would pay for and which was not included in the initial project as approved by the EU.
Ei ole myöskään mitään todisteita siitä, että kapasiteetin lisäyksen tuomien vesivarojen käyttöä koskeva kiista maatalouden ja ihmisten kulutuksen välillä olisi ratkennut edellisen hankkeen jälkeen, kuten komissio ilmaisi kielteisessä lausunnossaan hankkeesta kapasiteetin lisäämiseksi Espanjan viranomaisille 4. helmikuuta 2000.
This is despite the fact that there is no evidence of a solution to the conflict between the uses of the additional water resources (agricultural purposes and human consumption), as pointed out by the Commission in its negative report on the project for restoring capacity, which it forwarded to the Spanish authorities on 4 February 2000.
Onko komission sitä mieltä, että Yesan tekoaltaan kapasiteetin lisäämiseksi tehtävät työt ovat tarpeellisia toimenpiteitä, jotta voidaan varmistaa laadukas vedentoimitus Zaragozan kaupunkiin ja sitä ympäröiviin kuntiin, ja siten myös töiden kustannukset voivat heijastua kaupunkikäyttöön tarkoitetun veden hinnassa, joka koituu kuluttajien maksettavaksi?
Does the Commission believe that the project for increasing the capacity of the Yesa reservoir is a necessary measure for ensuring a quality water supply for the city of Saragossa and the municipalities in its environs, and, therefore, that its costs can legitimately be reflected in the end-price of water for urban supply to be paid by the consumers?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010836/2010
Question for written answer E-010836/2010
Oriol Junqueras Vies (Verts/ALE) ja Miguel Portas (GUE/NGL)
Oriol Junqueras Vies (Verts/ALE) and Miguel Portas (GUE/NGL)
Aihe: Toisesta jäsenvaltiosta, Portugalista, peräisin olevien audiovisuaalisten palvelujen jälleenlähettämistä koskevat esteet
Subject: Obstacles to re-broadcasting audiovisual services from another Member State, namely Portugal, in Galicia
Audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU johdanto-osan toisessa kappaleessa todetaan, että ”eri tekniikkojen avulla rajojen yli tarjottavat audiovisuaaliset mediapalvelut ovat yksi keino edistää unionin tavoitteiden saavuttamista”.
Recital 2 of European Parliament and Council Directive 2010/13/EU of 10 March 2010 on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the provision of audiovisual media services (Audiovisual Media Services Directive) lays down that ‘audiovisual media services provided across frontiers by means of various technologies are one of the ways of pursuing the objectives of the Union’.
Tällainen tilanne vallitsee portugalilaisten televisio- ja radiolähetysten osalta Galiciassa, Espanjassa.
Precisely this occurs in Spain with regard to Portuguese television and radio broadcasts in Galicia.
Lisäksi sopimuspuolet sitoutuvat takamaan, ettei – – sananvapautta ja vapaata tiedonkulkua millään tavoin rajoiteta samalla tai samantapaisella kielellä kuin alueellinen kieli tai vähemmistökieli – – ”.
They further undertake to ensure that no restrictions will be placed on the freedom of expression and free circulation of information in the written press in a language used in identical or similar form to a regional or minority language … ’.