natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tietääkö komissio, paljonko varastoista varaaminen on maksanut Irlannille?
Does the Commission know how much it cost Ireland to order its stocks?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5777/2010
Question for written answer E-5777/2010
Aihe: H1N1-virus ja Maailman terveysjärjestön rooli Kreikassa
Subject: The H1N1 virus and the role of the World Health Organisation in Greece
Pystyykö komissio sanomaan, montako HIN1-viruksen aiheuttamaa kuolemantapausta viranomaiset ovat vahvistaneet Kreikassa?
Can the Commission say how many deaths were officially ascribed to the H1N1 virus in Greece?
Voiko komissio sanoa, montako rokoteannosta Kreikka on hankkinut ja montako annosta on todella käytetty?
Can the Commission say how many doses of vaccine were purchased by Greece and how many were actually used?
Tietääkö komissio, paljonko varastoista varaaminen on maksanut Kreikalle?
Does the Commission know how much it cost Greece to order its stocks?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5778/2010
Question for written answer E-5778/2010
(23. heinäkuuta 2010)
(23 July 2010)
Aihe: Vesipolitiikan puitedirektiivin jatkuvuutta koskevat poikkeusmääräykset
Subject: Exemptions in the Water Framework Directive concerning continuity
Ympäristöministeriö on muun muassa päättänyt lykätä Storåssa sijaitsevan Holstebron tekojärven eläinten kulkureittiä koskevan ratkaisun tekemisen seuraavaan suunnittelukauteen.
In this context, the Ministry of the Environment has decided to defer finding a solution for a wildlife crossing across the hydroelectric reservoir ( Vandkraftsøen ) on the Storå (Holstebro), amongst other projects, until the next planning period.
Perusteluna mainitaan ”puuttuvat tiedot EU:n tekojärville asettamista jatkuvuusvaatimuksista”.
The reason given is ‘a lack of knowledge about EU requirements regarding continuity in the case of hydroelectric reservoirs’.
Perusteluksi annetaan puuttuvat tiedot EU:n vaatimuksista siitä huolimatta, että vesipolitiikan puitedirektiivi hyväksyttiin melkein 10 vuotta sitten.
This justification on the grounds of a lack of knowledge of EU requirements is given despite the fact that the Water Framework Directive was adopted almost 10 years ago.
Ympäristöministeriö on päättänyt, että toimia Storåssa ”Holstebron tekojärven jatkuvuuden parantamisen suhteen lykätään, joten niitä toteutetaan aikaisintaan 2. suunnittelukaudella (2015–2021), jolloin aikaa jää sen selvittämiseen, mikä EU:n tulkinta käsitteestä ’jatkuvuus’ on, mukaan lukien edellytykset poikkeusmääräysten käytölle (Lähde: http://www2.blst.dk/publikationer/vandplanforslag/1_4_NissumFjVand.pdf) ”.
The Environmental Protection Agency has decided that action regarding the Storå is deferred ‘as regards improving continuity at the Holstebro Vandkraftsø , so that this will be implemented during the second planning period (2015‑21) at the earliest, which allows time for clarification regarding the EU interpretation of the concept of “continuity”, including the framework for applying exemptions’ (Source: http://www2.blst.dk/publikationer/vandplanforslag/1_4_NissumFjVand.pdf) .
Storån tekojärvi on yksi Tanskan pahimpia esteitä muun muassa lohen nousulle.
The barrage on the Storå is one of the main barrages for salmon, among other species, in Denmark.
Nykytilanteessa noin kolme neljästä jokeen vaeltavista pienistä 2-vuotiaista lohenpoikasista häviää järveen.
At present, some 3/4 of migrating small 2‑year‑old salmon are lost in the reservoir.
Holstebron vesivoimala tuottaa sähköä Storån keskimääräisellä virtaamalla ja pudotuskorkeuden ollessa noin 5 metriä vaatimattomat 8 kuutiota sekunnissa (2,6 miljoonaa Kwh vuodessa).
The Holstebro hydroelectric plant generates electricity from an average water flow in the Storå of a modest 8 m 3 /s and a head of around 5 metres (which generates 2.6 million kWh per annum).
Jatkuvuuden ratkaisemiseksi on olemassa järven poistamista edellyttäviä konkreettisia ehdotuksia, mutta myös ehdotuksia, joiden mukaan Storå-joki johdetaan järven ohi.
Removing the reservoir is one specific option for ensuring continuity, but another proposed solution is to divert the Storå past the reservoir.
Pitääkö komissio ympäristöministeriön perustelua tietojen puuttumisesta EU:n tekojärvien jatkuvuutta koskevista vaatimuksista pätevänä ottaen huomioon, että vesipolitiikan puitedirektiivi hyväksyttiin melkein 10 vuotta sitten?
Does the Commission consider the Environmental Protection Agency's justification that there is a lack of knowledge of EU requirements on continuity in the case of hydroelectric reservoirs to be valid, given that almost 10 years have passed since the adoption of the Water Framework Directive?
Kuinka tärkeänä komissio pitää uhanalaisten kalalajien huomioonottamista vesipolitiikan puitedirektiivin yhteydessä suhteessa taloudellisesti vaatimattomien energiamäärien tuottamiseen?
In the context of the Water Framework Directive, how much importance does the Commission attach to endangered fish species in comparison to energy production which, in economic terms, is of a modest scale?
Onko vesipolitiikan puitedirektiivin vastaista, että ympäristöministeriö ei ole ottanut kantaa Holstebron tekojärven jatkuvuuteen Storåssa Tanskassa, jossa kyseessä on taloudellisesti täysin merkityksettömät energiamäärät ja jossa muun muassa uhanalaiseksi luokiteltu ja yhteisön elinympäristöjen suojeluohjelman alainen, helposti haavoittuva lohikanta ( Salmo salar ) on täysin riippuvainen siitä, että vesivirran jatkuvuudesta huolehditaan?
Is the Environmental Protection Agency in breach of the Water Framework Directive in not yet having taken a position on the concept of continuity in the case of the Holstebro Vandkraftsø on the Storå in Denmark, where the volume of energy production at stake is economically insignificant, but a vulnerable salmon stock ( Salmo salar ), which is on the Red List and protected by the EU Habitats Directive, is entirely dependent on the continuity of the water course being established?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5779/2010
Question for written answer E-5779/2010
Aihe: Ilmanlaatudirektiivi 2008/50/EY
Subject: Air Quality Directive 2008/50/EC
Typpidioksidin vuosiraja-arvot ylittyvät huomattavasti kaikkialla Euroopassa.
The annual limit value for NO 2 is being significantly exceeded across Europe, leading to questions concerning the Air Quality Directive 2008/50/EC OJ L 152, 11.6.2008, p.
Onko olemassa yksinkertaisia toimenpiteitä, joiden avulla raja-arvoja on mahdollista noudattaa?
Are there proportionate measures for ensuring the limit is adhered to?
Jos vastaus on myönteinen, millaisista toimenpiteistä on kyse ja kuinka paljon niiden avulla on mahdollista alentaa päästöjä?
If so, what measures are there and what reduction potential do they entail?
Miten suurta liikennemäärien vähentämistä komissio pitää vielä tältä kannalta katsottuna perusteltuna?
What degree of traffic reduction does the Commission consider to be proportionate?
Ajoneuvojen päästöille asetetut typen oksidien raja-arvot eivät ole yhdenmukaisia typpidioksidin vuosiraja-arvon kanssa.
The NO x limits for vehicle emissions are not in line with the annual limit for NO 2 .
Millaisten uusien sääntöjen avulla yhdenmukaistaminen voidaan toteuttaa?
What new rules would bring these limits into line?
Pidetäänkö typpidioksidin vuosiraja-arvon noudattamiselle asetetun määräajan pidentämistä vuoteen 2020 asti järkevänä toimenpiteenä?
Would it be sensible to extend the deadline for adhering to the annual NO 2 limit until 2020?
Dieselajoneuvoista on merkittävää hyötyä vähennettäessä hiilidioksidipäästöjä ja pyrittäessä saavuttamaan hiilidioksidia koskevat ilmastotavoitteet Euroopassa.
Diesel vehicles make a considerable contribution towards reducing vehicle CO 2 emissions and attaining CO 2 climate goals in Europe.
Samanaikaisesti dieselajoneuvot kuitenkin päästävät ilmaan suuria määriä typen oksideja, mikä johtaa typpidioksidin raja-arvojen ylittymiseen kaupunkien keskustoissa.
At the same time, they emit a high level of nitrogen oxides and result in NO 2 limits being exceeded in inner cities.
Vasta pakokaasunormin EURO 6 avulla typpioksidipäästöt vähenevät selvästi.
NO x emissions will only be significantly reduced after emission standard EURO 6/IV comes into force.
Sen estämiseksi, että dieselajoneuvoihin, joiden pakokaasunormi on EURO 5 tai sitä alhaisempi, sovelletaan rajoituksia kaupunkien keskustaan ajamisen osalta, olisi typpidioksidipäästöjen vuosiraja-arvon noudattamiselle asetettua määräaikaa pidennettävä vuoteen 2020 asti.
In order to prevent diesel vehicles up to emission standard EURO 5/V being affected by restrictions on traffic entering inner cities, the deadline for complying with the annual NO 2 limit would have to be extended to 2020.
Onko komission näkemys asiasta sama?
Does the Commission agree?
Jos vastaus on kielteinen, millaisten toimenpiteiden avulla estetään dieselajoneuvojen joutuminen epäedulliseen asemaan?
If not, what measures will be applied to prevent diesel vehicles being put at a disadvantage?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5780/2010
Question for written answer E-5780/2010
Aihe: Alusten aiheuttama ympäristön pilaantuminen ja seuraamukset
Subject: Ship-source pollution and penalties
Direktiivin 2005/35/EY EUVL L 255, 30.9.2005, s. 11.
Article 16 of Directive 2005/35/EC OJ L 255, 30.9.2005, p.
16 artiklassa todetaan seuraavasti: ”Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä maaliskuuta 2007.
1. states that: ‘Member States shall bring into force the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this directive by 1 March 2007 and forthwith inform the Commission thereof’.
Jos direktiiviä ei ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, onko komissio aloittanut rikkomusmenettelyn Kreikkaa vastaan, ja missä vaiheessa tämä menettely on?
If the directive has not been incorporated into Greek law, has the Commission initiated infringement proceedings against Greece and what stage has been reached by these proceedings?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5781/2010
Question for written answer E-5781/2010
Aihe: Teollisuuslaitosten aiheuttaman pilaantumisen yhtenäinen ehkäiseminen ja vähentäminen
Subject: Integrated prevention and control of pollution from industrial installations
Tämän direktiivin mukaan lupien myöntämisestä vastaavat toimivaltaiset viranomaiset ovat ympäristö-, energia- ja ilmastonmuutosasioista vastaavan ministeriön ilmansaasteen valvonnan virasto sekä maan 13 alueellista hallintovirastoa.
According to the IPPC Directive, authorities competent to issue permits are the Directorate for Air Pollution and Noise Control of the Ministry of the Environment, Energy and Climate Change, and the 13 administrative regions of the country.
Komissiolle esitetään seuraavat kysymykset: 1.
Could the Commission say: 1.
Kuinka monta teollisuuslaitosta kuuluu direktiivin 2008/1/EY soveltamisalaan ja mitkä niistä toimivat Kreikassa ilman asianmukaisia lupia? 3.
how many industrial installations subject to the IPPC are operating in Greece without the appropriate permits; 3.
Mitkä teollisuudenalat toimivat vastoin direktiivin vaatimuksia? 4.
how many industrial sectors are operating in contravention of the directive's requirements; and 4.
Onko Kreikka antanut tarkempia tietoja ja toteuttanut tarvittavat järjestelyt EU:n toistuvien virallisten varoitusten vuoksi?
whether Greece has provided any clarification or taken any measures in response to the EU's repeated requests?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5782/2010
Question for written answer E-5782/2010
Aihe: Maksasairaudet seuraavassa tutkimuksen puiteohjelmassa
Subject: Liver disease in the next Framework Programme for Research
EU:n seitsemännessä puiteohjelmassa, joka kattaa vuodet 2007–2013, osoitetaan 6,1 miljardin euron budjetti terveyden alalle.
The EU’s Seventh Framework Programme for Research (FP7), which covers the period 2007‑13, dedicates a budget of EUR 6.1 billion to health.
Kansanterveyden alalla seitsemäs puiteohjelma käsittelee toimintalinjoihinsa kuuluvia sairauksia, muun muassa syöpää, sydän- ja verisuonitauteja, diabetesta jne.
In the field of public health, FP7 addresses specific diseases within its streams of actions, including cancer, cardiovascular disease (CVD), diabetes, etc.
Maksasairauksia ei kuitenkaan ole tällä hetkellä mainittu puiteohjelmassa, vaikka tilastot osoittavat, että maksasairaudet ovat viidenneksi yleisin kuolinsyy Euroopassa.
Liver disease, however, is not currently mentioned in the framework programme despite statistics demonstrating that liver disease constitutes the fifth most common cause of death in Europe.
Esimerkiksi vuonna 2006 kroonisten maksasairauksien, kuten kirroosin ja rasvamaksan aiheuttama kuolleisuusaste oli 13,8 EU:n 27 jäsenvaltion 100 000:ta asukasta kohti eli suurempi kuin diabeteksen aiheuttama kuolleisuusaste http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-CD-09-001/EN/KS-CD-09-001-EN.PDF. .
In 2006, for example, the mortality rate for chronic liver disease, such as cirrhosis and fatty liver disease, was 13.8 per every 100 000 EU‑27 inhabitants, greater therefore than the mortality rate for diabetes http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-CD-09-001/EN/KS-CD-09-001-EN.PDF .
Lisäksi läntisessä Euroopassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Suomessa kroonisten maksasairauksien ja kirroosin aiheuttamien kuolemien määrä on lähes kaksinkertaistunut viimeisten 10 vuoden aikana http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0003/98391/E93348.pdf. .
Moreover, in western Europe the United Kingdom and Finland report nearly twofold increases in death rates from chronic liver disease and cirrhosis in the last 10 years http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0003/98391/E93348.pdf .
Vaikka muut yleiset kuolinsyyt, kuten sydän- ja verisuonitaudit ja tietyt syövät ovat laskussa suurimmassa osassa jäsenvaltioita, maksasairaudet lisääntyvät huolestuttavan nopeasti joissakin maissa.
Whilst other common causes of mortality, such as CVD and certain types of cancer, are declining in most Member States, liver disease is increasing at an alarming rate in some countries.
Maailman terveysjärjestön mukaan kasvu johtuu uudenlaisesta juomakäyttäytymisestä http://www.who.int/substance_abuse/alcstrategyaftereb.pdf. .
According to the WHO, this rising trend is associated with new patterns of drinking http://www.who.int/substance_abuse/alcstrategyaftereb.pdf .
Siitä huolimatta EU ei edelleenkään huomioi tarvetta tutkia maksasairauksia ja niiden riskitekijöitä.
Nevertheless, the EU continues to ignore the need to better understand liver disease and its risk factors.
Kun otetaan huomioon yllä mainitut seikat, aikooko komissio varmistaa, että EU:n kahdeksannessa tutkimuksen puiteohjelmassa kansanterveyden alalla käsitellään muiden merkittävien terveysuhkien ohella maksasairauksia?
With this in mind, will the Commission ensure that the next EU Framework Programme for Research (FP8) in the field of public health addresses liver disease alongside other major health threats?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5783/2010
Question for written answer E-5783/2010
Aihe: EU:n ja Intian vapaakauppasopimus
Subject: Eu-India free trade agreement
Komissio käy parhaillaan keskusteluja Intian kanssa vapaakauppasopimuksen mahdollisesta laajentamisesta.
The Commission is currently pursuing discussions with India regarding the potential extension of a free trade agreement.
Olen huolissani keskustelujen mahdollisista vaikutuksista lääketeollisuuteen ja terveyteen kehitysmaissa.
I have concerns regarding the potential impact that the current discussions may have in relation to the pharmaceutical industry and health in the developing world.
Pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
Please could the Commissioner answer the following questions: 1.
Ehdottaako komissio patenttien voimassaoloajan pidentämistä 20 vuoteen? 2.
Is the Commission proposing to extend the time period for patents to 20 years? 2.
Onko komissio ottanut huomioon, miten tämä saattaa vaikuttaa geneeristen lääkkeiden tarjontaan kehitysmaissa? 3.
Has the Commission considered the repercussions that this may have on the supply of generic medicines to the developing world? 3.
Pakottaisiko tietosuojasäännös intialaiset yritykset toistamaan lääkkeiden kliiniset tutkimukset, vaikka ne on jo kertaalleen tehty? 4.
Would the provision on data exclusivity force Indian companies to repeat clinical trials for drugs that have already been through this process? 4.
Onko muutoksen taloudellisia vaikutuksia lääkkeiden hintoihin kehitysmaissa pohdittu huolellisesti?
Have the financial consequences of such a move for the affordability of medicines in the developing world been thought through?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5784/2010
Question for written answer E-5784/2010
Simon Busuttil (PPE) , Michael Gahler (PPE) , John Attard-Montalto (S&D) , Frieda Brepoels (Verts/ALE) , Ivo Vajgl (ALDE) ja Sajjad Karim (ECR)
Simon Busuttil (PPE) , Michael Gahler (PPE) , John Attard-Montalto (S&D) , Frieda Brepoels (Verts/ALE) , Ivo Vajgl (ALDE) and Sajjad Karim (ECR)
Aihe: Jordania ja pitkälle edistyneen maan asema
Subject: Advanced status for Jordan
Voiko neuvosto kertoa, mikä on Jordanian tilanne pitkälle edistyneen maan aseman suhteen ja milloin pitkälle edistyneen maan asema myönnetään?
Can the Council indicate the current state of play as to Jordan's ‘advanced status’, and give information on when the ‘advanced status’ will be granted?
Euroopan unionin ja Jordanian välisten suhteiden eteneminen kohti pitkälle edistyneen maan asemaa on ollut viime vuosina EU–Jordania-assosiaatiosopimuksella perustettujen elinten sekä EU:n ja Jordanian suhteiden lujittamista käsittelevän ad hoc -työryhmän asialistalla keskeisenä kysymyksenä.
Progress towards advanced status in relations between the European Union and Jordan has been a key point on the agendas of bodies established under the EU‑Jordan Association Agreement, and of the EU‑Jordan ad hoc group on the enhancement of relations over the last year.
EU:n yksityiskohtaisia ehdotuksia suhteiden lujittamiseksi sisällytettiin komission laatimaan uuteen luonnokseen EU:n ja Jordanian Euroopan naapuruuspolitiikan toimintaohjelmaksi, josta neuvostoa kuultiin heinäkuussa 2010.
Specific proposals from the EU on the enhancement of relations were incorporated into the new draft EU‑Jordan ENP Action Plan, prepared by the Commission and on which the Council was consulted in July 2010.
Toimintaohjelma on tarkoitus hyväksyä EU–Jordania-assosiaationeuvostossa vuoden loppuun mennessä, jollei Jordanian kanssa käytävien lopullisten neuvottelujen tuloksista muuta johdu.
Subject to the outcome of final negotiations with the Jordanian side, the action plan is due to be adopted by the EU‑Jordan Association Council by the end of the year.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5785/2010
Question for written answer E-5785/2010
Voiko komissio kertoa, mikä on Jordanian tilanne pitkälle edistyneen maan aseman suhteen ja milloin pitkälle edistyneen maan asema myönnetään?
Can the Commission indicate the current state of play as to Jordan's ‘advanced status’, and give information on when the ‘advanced status’ will be granted?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5786/2010
Question for written answer E-5786/2010
Thijs Berman (S&D) ja Judith A. Merkies (S&D)
Thijs Berman (S&D) and Judith A. Merkies (S&D)
Aihe: Elintarviketurvallisuuden normit kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä
Subject: Food safety standards for exports to third countries
Euroopan unioni ylläpitää korkeita elintarviketurvallisuuden normeja.
The European Union upholds high food safety standards.
Turvalliset elintarvikkeet ovat terveen elämän perusedellytys.
Safe food is a precondition for a healthy life.
Avoimet rajat, joka ovat seurausta sisämarkkinoiden toteuttamisesta, vaativat eurooppalaiset normit sille, mitä elintarviketurvallisuus tarkoittaa ja miten elintarvikkeita säännellään.
The open borders, as a consequence of the creation of the internal market, require European standards as to what constitutes food safety and for the regulation of nutritional products.
On hämmästyttävää, että eurooppalaiset elintarviketurvallisuuden normit saatetaan ohittaa, kun kyseessä on vienti kolmansiin maihin, erityisesti kehitysmaihin.
It is striking that European food safety standards might be overridden when it comes to exportation to third countries, in particular developing countries.
EFSA:n ja OESO:n johtokuntien entisen jäsenen Herman Koëterin mukaan Eurooppa vie Afrikan mantereelle elintarvikkeita, jotka eivät enää täytä eurooppalaisia elintarviketurvallisuuden normeja.
According to Herman Koëter, a former EFSA and OESO board member, Europe exports nutritional products that no longer fulfil the European standards of food safety to the African continent.
Afrikan maiden elintarviketurvallisuusviranomaisilla ei ole valmiuksia eikä asiantuntemusta tarkistaa näitä tuotteita eivätkä he siis voi nostaa syytteitä rikoksista.
The food safety authorities in African countries lack the capacity and expertise to verify these products and can thus not effectively prosecute the felonies.
Jos komissio myöntää normeista poikkeavien elintarvikkeiden vientiin liittyvät käytännöt, mihin toimiin on ryhdytty tämän estämiseksi?
If the Commission acknowledges these practices of exporting non-compliant nutritional products, what has been undertaken to prevent this?
Miten komissio voi varmistaa, että eurooppalaisia normeja noudatetaan Euroopan elintarvikealan viennissä?
How can the Commission make sure that European standards are followed with regard to European exports in the nutritional sector?
Tukeeko komissio afrikkalaisia elintarviketurvallisuusviranomaisia tuotujen elintarvikkeiden seurannassa, valvonnassa ja tarkistuksissa?
Does the Commission support African food safety authorities in tracking, monitoring and verifying food imports?
Jos tukee, millä tavoin?
If so, in what way?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-5787/2010
Question for written answer E-5787/2010
Aihe: Korkeakoulutuksen yhteistä kehystä koskeva Euroopan unionin politiikka
Subject: The European Union's policy on a common framework for higher education
Ilmastonmuutoksen torjunta sekä tarve parantaa taloudellista kilpailukykyämme ja saattaa päätökseen siirtyminen 2000‑luvun talouteen ovat vain muutamia niistä haasteista, jotka kohdistuvat tällä hetkellä Euroopan unioniin.
The fight against climate change, the need to increase our economic competitiveness, completing the transition towards a 21st century economy: these are only a few of the challenges facing the European Union today.
Onnistunut haasteisiin vastaaminen edellyttää laadukasta EU:n korkeakoulujärjestelmää, koska se tuottaa työntekijöitä, tutkijoita ja johtajia, jotka auttavat meitä selviämään haasteista.
In order to win these challenges successfully, the quality of the European higher education system is crucial, as it produces the workers, the researchers, the scientists and the managers who will see us through them.
Tie kohti korkeakoulualueen täysimääräistä täytäntöönpanoa on valitettavasti pitkä, ja toimivan yhteisen tutkintokehyksen jatkuva puute aiheuttaa lisäongelmia tutkijoille, jotka haluavat liikkua valtiosta toiseen.
Unfortunately, the road for its full implementation is still long and meanwhile the enduring lack of a working common framework for qualifications is resulting in more difficulties for researchers wanting to move from one country to another.
Tämä vaikeuttaa EU:n tutkimustoimintaa ja on vastoin perustamissopimuksissa suojeltua ajatusta ihmisten vapaasta liikkuvuudesta.
This hampers European research efforts, and is contrary to the spirit of free movement of people enshrined in the treaties.
Miten komissio aikoo nopeuttaa Euroopan korkeakoulualueen täytäntöönpanoprosessia, kun kaikki alueeseen kuuluvat jäsenet eivät ole Euroopan unionin jäsenvaltioita eikä kyse ole EU:n prosessista?
How does the Commission intend to speed up the implementation process of the ‘European higher education area’ given that its members are not only members of the European Union and it is not a European process?