natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Suomessa noin miljoona asukasta, eli noin 20 prosenttia koko väestöstä, asuu vesihuoltolaitosten viemäriverkostojen ulkopuolella kiinteistökohtaisen talousjätevesien käsittelyn varassa.
Around one million residents of Finland — some 20 % of the entire population — are not connected to main drainage systems linked to effluent treatment plants but are dependent on individual treatment of their domestic effluent.
Kiinteistökohtainen talousjätevesien käsittely on puutteellista erityisesti vanhoissa rakennuksissa, eikä jätevesien käsittelyä ole tehostettu asuntojen varustetason parantumisen edellyttämällä tavalla.
This individual treatment is inadequate, especially in old buildings, and the treatment of effluent has not been improved in a manner commensurate with the upgrading of other aspects of the equipment of people’s homes.
Vesihuoltolaitoksen viemäröinnin ulkopuolella yhden henkilön jätevesien orgaaninen aine ja fosfori kuormittavat ympäristöä 6–8-kertaisesti verrattuna vesihuoltolaitoksen viemäröintiin liittyneen asukkaan jätevesikuormitukseen.
The organic substances and phosphorus in the effluent from a person whose house is not connected to the main drains cause between six and eight times as great a burden on the environment as those from a person whose house is so connected.
Suomen kansallisen jätevesilain tavoitteena on laskea haja-asutusalueiden jätevesien kuormituspitoisuudet yhtä alas kuin viemäriverkkoon kuuluvilla kotitalouksilla.
Finland’s national Effluent Law has the aim of reducing the burden on the environment posed by domestic effluent from sparsely populated areas to the same level as that posed by effluent from areas where homes are connected to the main drains.
Jätevesilain mukaan jätevedet voi oman valinnan mukaan vaihtoehtoisesti puhdistaa joko sakokaivon ja maahanimeytysjärjestelmän yhdistelmää käyttämällä taikka vaihtoehtoisesti pienpuhdistamoilla.
Pursuant to the Effluent Law, individuals have a free choice between having effluent treated using a combined septic tank and soakaway system, on the one hand, and a mini-treatment plant.
Erona kuitenkin on, että tällaisilta pienpuhdistamoilta vaaditaan lain mukaan CE-merkintää, jolla todistetaan puhdistamon saavuttavan laissa vaaditut puhdistusarvot.
The difference, however, is that, by law, mini-treatment plants require a CE mark certifying that the plant attains the statutory purification values.
Sakokaivolta ei tällaista merkintää kuitenkaan edellytetä.
No such mark is required for a septic tank.
Kysyisinkin, onko eri tekniikat (pienpuhdistamot ja sakokaivot) sekä valmistajat asetettu laissa eriarvoiseen asemaan ja onko tällainen menettely mahdollisesti Euroopan unionin lainsäädännön vastainen?
Are the different techniques (mini-treatment plants and septic tanks) or manufacturers of the relevant equipment being placed by law in positions which are not equivalent, and might this approach infringe European law?
(26. huhtikuuta 2011)
(26 April 2011)
Jätevesien keruuseen ja käsittelyyn liittyviä vaatimuksia noudatetaan Suomessa yleisesti ottaen erittäin hyvin yhdyskuntajätevesien käsittelystä annetun UWWTD-direktiivin 91/271/ETY EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40 –52. soveltamisalaan kuuluvissa taajamissa (eli taajamissa, joiden tuottama orgaaninen kuormitus ylittää asukasvastinelukuna (avl) 2 000), sillä vaatimusten noudattamistaso on 100 prosenttia tai hyvin lähellä sitä.
Based on the latest available information provided by the Finnish Authorities to the Commission for the elaboration of the Implementation Report under Article 15 of the Urban Waste water Treatment Directive OJ L 135, 30.5.1991 , pp. 40–52.
Tämä käy ilmi niistä tuoreimmista tiedoista, joita Suomen viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle kyseisen direktiivin 15 artiklan mukaisen, kesällä julkaistavan täytäntöönpanokertomuksen laadintaa varten.
(UWWTD, 91/271/EEC), which will be published in summer, the compliance rate for collection and treatment in Finnish settlements (agglomerations) covered by the directive (i.e. those generating an organic load above 2 000 population equivalents — p.e.) is, in general terms, very high, showing values equal or very close to 100 %.
Niiden tietojen osalta, jotka arvoisa parlamentin jäsen on toimittanut Suomen kansallisesta jätevesilaista ja erityisesti sen tavoitteesta alentaa kuormitusta haja-asutusalueilla, olisi todettava, että EU:n lainsäädännössä UWWTD-direktiivissä vahvistetaan päästöjen valvontanormit yksinomaan sellaisille taajamille, joiden avl on yli 2 000.
Concerning the details provided by the Honourable Member on the Finland's national Effluent Law, especially on its aim of reducing pollution on sparsely populated areas, it should be noted that the EU legislation sets emission control standards under the UWWTD only for agglomerations of more than 2 000 p.e.
Haja-asutusalueet eivät sen vuoksi kuulu päästöjen hallintaa koskevan lainsäädännön soveltamisalaan, vaan niitä säännellään yksinomaan kansallisella lainsäädännöllä.
Sparsely populated areas are not therefore covered by emission control legislation, being the responsibility of national legislation only.
Kyseinen ympäristön laatua koskeva tavoite on sitova, mutta jäsenvaltioiden oikeutena ja velvollisuutena on vesipolitiikan puitedirektiivin täytäntöönpanon yhteydessä valita, millä toimenpiteillä ne tähän tavoitteeseen pyrkivät.
Whilst this environmental quality objective is binding, the choice of measures to achieve this objective is the right and responsibility of Member States within the implementation of the Water Framework Directive.
Kussakin tapauksessa on erikseen arvioitava, onko tähän ”hyvään tilaan” päästy.
Such achievement of the objective of ‘good status’ will have to be evaluated in each particular case.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001165/2011
Question for written answer E-001165/2011
Aihe: Yrityksen sisäinen siirto – Oikeudellinen toimivalta
Subject: Intra-corporate transfers — legal competence
Komission ehdotus direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä yrityksen sisäisen siirron yhteydessä sisältää tiettyjen talouspoliittisten etujen ohella myös joukon vaaroja.
Despite offering certain economic benefits, the Commission proposal for a directive on conditions of entry and residence of third-country nationals in the framework of an intra-corporate transfer entails a number of risks.
Miten komissio suhtautuu moitteeseen siitä, että toissijaisuusperiaatetta ei oteta huomioon?
What is the Commission's response to the accusation that the subsidiarity principle is being breached?
Onko komissio sitä mieltä, että jäsenvaltiot eivät kykene huolehtimaan tästä sääntelyalasta lainkaan tai eivät ainakaan tyydyttävästi?
Does the Commission take the view that the Member States cannot deal with this matter, or cannot do so satisfactorily?
Eikö SEUT:n 79 artiklan valitseminen ainoaksi oikeusperustaksi ole arveluttavaa, kun otetaan huomioon direktiivin vaikutukset työmarkkinoihin?
Is the choice of Article 79 TFEU as the sole legal basis not questionable, given the directive’s implications for labour markets?
Eikö työmarkkinaosapuolten kuuleminen, kuten esimerkiksi EAY vaatii, olisi tarkoituksenmukaisempaa, varsinkin kun siten voitaisiin ottaa jäsenvaltioiden erilaiset työ- ja sosiaalipoliittiset tilanteet paremmin huomioon päätöksenteossa?
Would it not make more sense to consult the social partners, as the ETUC and others are urging, in particular with a view to ensuring that the decision-making process takes account of the disparities in the employment and social situation between Member States?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001166/2011
Question for written answer E-001166/2011
Aihe: Yrityksen sisäinen siirto – Sosiaalipoliittiset vaikutukset
Subject: Intra-corporate transfers — social policy implications
Komission ehdotus direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä yrityksen sisäisen siirron seurauksena sisältää tiettyjen talouspoliittisten etujen ohella joukon vaaroja.
Despite offering certain economic benefits, the Commission proposal for a directive on conditions of entry and residence of third-country nationals in the framework of an intra-corporate transfer entails a number of risks.
Toiminta-ajatus ”kiertävä muuttoliike” voi olla ongelmallinen siirtotyöläismallin seuraajana, joka on jo aikaisemmin epäonnistunut monissa jäsenvaltioissa, sillä se johtaa usein väärinkäytöksiin ja sekä palkka- että sosiaaliseen polkumyyntiin.
One problem relates to the concept of ‘circular migration’, a successor to the guest worker model, which has already proved a failure in the past in many Member States, frequently giving rise to abuses and wage and social dumping.
Sitä paitsi, kun otetaan huomioon direktiivin soveltamisala, on kai tarpeellista rajata ammattitaitoisten työntekijöiden määritelmä selkeästi sen estämiseksi, että laaja tulkinta käsittäisi käytännössä kaikki työntekijät.
In addition, in the light of the scope of the directive there is surely a need to define the term ‘specialist’ restrictively, in order to ensure that a broad interpretation does not simply result in all employees of a given firm being covered by the directive.
Eikö Euroopan sisäinen koulutushanke olisi tarkoituksenmukaisempi tapa kohdata ammattitaitoisten työntekijöiden puute EU:ssa sen sijaan, että yritetään paljon arvostellun ”kiertävä muuttoliike” ‑toimintatavan avulla hankkia parannusta?
Would it not make more sense to tackle the shortage of skilled workers in the EU by means of a European training drive, rather than by employing the much-criticised concept of ‘circular migration’?
Mitä mieltä komissio on Euroopan talous- ja sosiaalikomitean arvostelusta, jonka mukaan vajavaiset valvontamahdollisuudet työntekijöiden siirtämisen yhteydessä aiheuttavat ongelmia, jotka kohdistuvat erityisesti palkka- ja sosiaaliseen polkumyyntiin.
What view does the Commission take of the criticisms voiced by the European Economic and Social Committee to the effect that the inadequate nature of the checks which can be carried out on employees who are the subject of intra-corporate transfers will give rise to problems, in particular in connection with wage and social dumping?
Mitä mieltä komissio on ongelmista, joita aiheutuisi työntekijöiden lähettämistä koskevassa direktiivissä olevan käsitteen ”ammattitaitoinen työntekijä” laajasta tulkinnasta (saksalaisessa versiossa ei tarvita edes ”erityistä tietoa” tullakseen luokitelluksi ammattitaitoiseksi työntekijäksi)?
What view does the Commission take of the problems which a broad interpretation of the term ‘specialist’ as used in the directive would create?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001167/2011
Question for written answer E-001167/2011
Aihe: Yrityksen sisäinen siirto – Käännösvirheet
Subject: Intra-corporate transfers — translation errors
Näin tulevat esimerkiksi ratkaisevan englanninkielisen ja saksankielisen version käännösvirheet ilmeisiksi.
For example, a number of mistakes have been made in translating the authentic English version of the proposal for a directive into German.
Englanninkielinen käsite tosin sisältää saksankielisen käsitteen ”Niederlassung”, mutta sen merkitys on huomattavasti laajempi.
The English term is much broader, covering individual companies within a group.
Miten komissio aikoo reagoida näihin virheisiin?
How does the Commission intend to deal with these mistakes?
Saksalaisessa määritelmässä ”ammattityöntekijältä” ei vaadita mitään ”erityistä, poikkeuksellista tietämystä”.
The German definition of a ‘Fachkraft’ (specialist) does not require such a person to have ‘special, unusual knowledge’.
Vastaako tämä myös muita kieliversioita?
What negative implications could such a form of words have?
Mitä kielteisiä vaikutuksia tällaisilla kiertoilmauksilla voisi olla?
Would it not mean that less-qualified workers might easily come to be defined as specialists?
Onko aikaisemminkin ollut samankaltaisia tapauksia (esimerkiksi väestökirjanpidon asiakirjojen vastavuoroinen tunnustaminen, erityisesti 40 kohta)?
Have there been similar cases in the past (e.g. concerning the mutual recognition of documents certifying civil status)?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001168/2011
Question for written answer E-001168/2011
Nabucco-maakaasuputkihanke lukeutuu EU:n viiden tärkeimmän Euroopan energianjakeluverkon rakentamiseen liittyvän hankkeen joukkoon.
The Nabucco pipeline is one of the EU’s five most important projects in the development of the European energy network.
Vaikka Azerbaidžan on viimein antanut kirjallisen suostumuksensa kaasun toimittamiselle Eurooppaan, tämä hanke ei ole vielä mitenkään varma.
Although Azerbaijan has finally given a written commitment to supply Europe with gas, realisation of the project remains far from certain.
Se johtuu muun muassa siitä, että Venäjä on painostanut Turkmenistania huomattavasti.
The EU is getting conflicting signals from Turkmenistan, the other main candidate as a supplier country.
Lisäksi Turkmenistan teki hiljattain suuren kaasuntoimitussopimuksen Kiinan kanssa.
This can be explained in part by the heavy Russian pressure being exerted on Turkmenistan — which, moreover, recently concluded a major deal to supply gas to China.
Myös Turkin nykyinen asema on ongelmallinen: lähes kaksi kolmasosaa koko Nabucco-reitistä kulkee sen alueen kautta ja myös Turkki teki hiljattain sopimuksen tiiviimmästä yhteistyöstä Venäjän kanssa.
Another complication is the stance currently being taken by Turkey, across which the Nabucco pipeline will run for almost two-thirds of its length, and which recently concluded an agreement on closer cooperation with Russia.
Lisäksi Turkki on vaatinut sopimukseen ehdon, jonka mukaan kaasua voidaan kuljettaa myös lännestä itään.
Not only that, but it has insisted on the inclusion of a clause providing for the possibility of a west-east gas flow, in all probability because it wants the fallback option of European gas in case of need.
Tämän sopimusehdon syynä lienee se, että Turkki haluaa mahdollisuuden käyttää tarvittaessa eurooppalaista kaasua.
Several questions thus arise.
Millaisiksi komissio arvioi Nabucco-hankkeen nykyiset onnistumismahdollisuudet?
How does the Commission rate the Nabucco project’s current chances of success?
Eikö virtaussuunnan kääntämistä koskevan sopimusehdon suhteen ole pelättävissä, että eurooppalaisten edut joutuvat alakynteen?
Should we not fear, in the light of the ‘reverse flow’ clause, that European interests are taking second place?
Eikö ole vaarana, että nykyinen riippuvuus Venäjästä muuttuu riippuvuudeksi Turkista?
Is there not a danger of finding ourselves dependent on Turkey in the same way that we are currently dependent on Russia?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001169/2011
Question for written answer E-001169/2011
Aihe: Mor Gabrielien luostari Turkissa – Korkeimman oikeuden tuomio: pakkolunastus
Subject: Mor Gabriel monastery in Turkey — Supreme Court judgment: expropriation
Mor Gabriel, syyrialais-ortodoksinen luostari Turkissa, on vanhimpia kristillisiä keskuksia koko maailmassa.
Mor Gabriel, a Syriac Orthodox monastery in Turkey, is one of the world’s oldest Christian centres.
Turkin valtio ei näytä ymmärtävän tämän luostarin kulttuurisia ja uskonnollisia arvoja.
However, the Turkish State does not appear to recognise the cultural and religious value of this monastery.
Miten muuten voi olla selitettävissä, että jo vuosikausia on pyritty pakkolunastusmenettelyyn osittain kaoottisin perusteluin.
How else can we explain the fact that expropriation proceedings have been under way for years, on charges that are in some cases abstruse.
Syytekirjelmästä löytyy esimerkiksi väite, että maanviljelystä saatavilla tuloilla rahoitetaan turkkilaisvastaisia toimia.
For instance, the indictment includes the claim that the agricultural earnings are being used to fund anti-Turkish activities.
Nyt Turkin korkein oikeus on todellakin tehnyt päätöksen osittaisen pakkolunastuksen puolesta ja tuominnut osia tiluksista Turkin valtiolle.
The Turkish Supreme Court has now actually ruled in favour of partial expropriation and awarded part of the land to the Turkish State.
Tilannetta kuvaa osuvasti CDU/CSU-puolueryhmän ihmisoikeustiedottaja: ”Mor Gabrielin luostarin maiden poisottaminen muistuttaa vertauskuvallisesti kristinuskon syrjäyttämistä Turkissa”.
The spokeswoman for human rights in the Bundestag’s CDU/CSU Group aptly described this situation when she said, ‘In symbolic terms, depriving Mor Gabriel monastery’s of its grounds represents the repression of Christianity in Turkey’.
Tästä ongelmallisesta tilanteesta herää seuraavanlaisia kysymyksiä: 1.
In view of this difficult situation, the following questions arise: 1.
Mitä komissio aikoo tehdä näiden järkyttävien tapahtumien suhteen? 2.
What action will the Commission be taking to counteract these shocking developments? 2.
Ottiko EU:n korkea edustaja kantaa tähän konkreettiseen tuomioon?
Has there been a response by the High Representative to this specific judgment?
Jos otti, niin millaisen? 3.
If so, what form did it take? 3.
Onko komission tietoon asian edistymistä koskevien kertomusten yhteydessä tullut vastaavanlaisia arvioita?
Has the Commission come across similar judgments as a result of follow-up reports?
Jos on, minkälaisen kannan kirkot ja luostarit ovat ottaneet mahdollisiin pakkolunastuksiin? 4.
If so, how has it responded to any other expropriations of churches or monasteries? 4.
Pitääkö komissio Turkissa uskonnonvapauteen liittyviä menettelytapoja ylipäätään eurooppalaisen perusarvojärjestelmän mukaisina? 5.
In the Commission’s view, is the way freedom of religion is treated in Turkey at all compatible with basic European values? 5.
Tehdäänkö Turkin liittymistä valmistelevan tuen maksut riippuvaisiksi suhtautumisesta perusoikeuksiin, kuten esimerkiksi uskonnonvapauteen?
Are payments under the Instrument for Pre-Accession Assistance made dependent on the treatment of fundamental freedoms, such as freedom of religion?
Vielä konkreettisemmin: sisältyykö Turkin liittymistä valmistelevaan välineeseen myös kristillisten rukouspaikkojen ja kirkkojen säilyttäminen ja suojeleminen?
More specifically, is the Instrument also tied to the conservation and protection of Christian churches and places of prayer?
Jos sisältyy, käytetäänkö sitä todellisena painostuskeinona?
If so, is this also used to apply pressure in practice?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001170/2011
Question for written answer E-001170/2011
Aihe: Uusi tasa-arvodirektiivi – Soveltamisala: suojellut ryhmät
Subject: New equal treatment directive — protected groups
Komission ehdottama tasa-arvodirektiivi johtaisi valtaviin muutoksiin syrjinnän vastaisessa lainsäädännössä.
The equal treatment directive proposed by the Commission would bring about substantial changes in anti‑discrimination legislation.
Ne rajoittaisivat huomattavasti EU:n kansalaisten vapautta.
It would considerably curtail EU citizens' freedom.
Aivan erityisen ongelmalliseksi osoittautuu erilaisten suojeltujen ryhmien yhdenvertaisuus.
A particularly problematic area is the equality of different protected groups.
Myös uskonnollinen suuntautuminen on aivan liian erikoislaatuinen ja monitahoinen aihe, jotta sitä voitaisiin käsitellä muiden suojattujen ryhmien kanssa yhdessä.
Religious affiliation is also far too specific and complex to deal with together with other protected groups.
Niinpä esimerkiksi kristillinen yhdistys voi rikkoa direktiiviä, jos se asettaa kristillisen työpaikan hakijan ateistin edelle.
If this were the case, a Christian association would be in breach of the directive if it chose a Christian applicant over an atheist when filling a post, for example.
Näiden aihealueiden keskinäinen yhteys herättää seuraavia kysymyksiä: 1.
The interrelated nature of these issues raises the following questions: 1.
Eikö olisi syytä käsitellä näitä erilaisia aihealueita erikseen?
Would it not be necessary to deal with the different subject areas individually?
Eikö tässä käytetä vammaisten yhdenvertaiseen kohteluun liittyvää merkittävää ongelmallisuutta muiden alojen hyväksi, esimerkiksi seksuaalisen suuntautuneisuuden tai uskonnon? 2.
Is the very important issue of equal treatment for disabled persons not being exploited here for other areas such as sexual preference or religion? 2.
Aikooko komissio todellakin rinnastaa yllä mainitut seksuaaliset suuntautumiset heteroseksuaaleihin?
Does the Commission really plan to put the aforementioned sexual preferences on an equal footing with heterosexuality?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001171/2011
Question for written answer E-001171/2011
Aihe: Uusi tasa-arvodirektiivi – Määritelmä ja todistustaakka
Subject: New equal treatment directive — definition and burden of proof
Se rajoittaisi huomattavasti EU:n kansalaisten vapautta.
It would considerably curtail the freedom of EU citizens.
”Syrjinnän” hyvin laajan määritelmän sekä direktiivissä säädetyn käänteisen todistustaakan vuoksi syntyisi oikeudellisesti epävarma tilanne.
The very broad definition of ‘discrimination’ and the reversal of the burden of proof proposed by the directive would create a state of legal uncertainty.
Kaikki joutuisivat pelkäämään, että heidät todetaan syyllisiksi syrjintään.
Every single person would then fear that they could be found guilty of discrimination.
Näin ollen olisi esitettävä perusteluja esimerkiksi siitä, miksi jokin liiketoimi tehtiin jonkun tietyn henkilön eikä jonkun muun kanssa.
Justifications would therefore be necessary to explain, for example, why someone does business with one person and not another.
Tältä osin yksilön vapaus heikkenisi huomattavasti.
An individual's autonomy would be severely restricted.
Tämän ongelmakentän vuoksi kysyn seuraavaa: 1.
This issue raises the following questions: 1.
Eikö kuka tahansa voi syrjinnän puhtaasti subjektiiviseen käsitykseen perustuvan määritelmän perusteella väittää tulleensa ”kohdelluksi epäedullisesti”?
With this definition of discrimination, based purely on subjective feelings, would it not be possible for everyone to claim that they have been ‘treated less favourably’?
Eikö näin väittävä henkilö olisi käänteisen todistustaakan vuoksi lähtökohtaisesti automaattisesti oikeassa?
In view of the fact that the burden of proof has now been reversed, would they not then automatically be in the right?
Eikö tällainen järjestelmä rajoittaisi huomattavasti sopimusvapauden kaltaisia perusvapauksia, kun aina tarvittaisiin perusteluja? 2.
Would basic freedoms like the freedom of contract not be severely curtailed in such a system, since constant justifications would be needed? 2.
Eikö syytetyn, jonka on siis todistettava syyttömyytensä, olisi monissa tapauksissa lähes mahdotonta todistaa, ettei hänen toimintansa ole aiheuttanut ”loukkaavia” vaikutuksia oletettua uhria kohtaan? 3.
Would it not be virtually impossible in many cases for the accused, who have to prove their innocence, to demonstrate that their behaviour towards alleged victims caused no ‘offence’? 3.
Eikö tämä saattaisi johtaa aiheettomiin syytöksiin ja oikeudenkäynteihin epämiellyttävinä pidettyjä henkilöitä vastaan?
Could this not lead to intentional allegations and lawsuits against people whom one simply dislikes?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-001172/2011
Question for written answer E-001172/2011
Miten suuri prosenttiosuus EU:ssa vuosittain tuotetusta jätteen kokonaismäärästä kierrätetään?
What percentage of the total waste produced annually in the EU is recycled?
Mitkä jäsenvaltiot ovat saavuttaneet parhaat tulokset kierrätyksessä ja mitkä maat ovat jääneet kauimmas tavoitteesta?
Which states perform best and which worst?
Mikä on Kreikan sijoitus tässä? —
How does Greece perform? —
Mitä muita jätehuollon lajeja EU:ssa harjoitetaan ja mikä on niiden prosentuaalinen osuus suhteessa kierrätykseen? —
What other kinds of waste management are practised in the EU, and what share do they account for, compared to recycling? —
Koska tietyissä jäsenvaltioissa lainsäädännössä säädetään sanktioista (taloudellisista seuraamuksista) kansalaisille, jotka eivät harjoita kierrättämistä, suunnitteleeko komissio alaa koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamista tarvittaessa EU:n tasolla?
Since some Member States have legislative provisions which impose sanctions (fines) on citizens who fail to recycle, is it considering harmonising rules in this sector in the EU?