natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jatkona kysymykselleni E-6003/08 , aikooko komissio ilmoittaa, miten Rhynchophorus ferrugineus ‑tuholaisen leviämisen hillitseminen ja torjunta on onnistunut Espanjassa?
Further to my Question E‑6003/08, will the Commission indicate the degree of success achieved in containing and controlling the spread of the red palm weevil in Spain?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6937/08
WRITTEN QUESTION E-6937/08
Aihe: Muutettu Lissabonin sopimus
Subject: Revised Lisbon Treaty
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6938/08
WRITTEN QUESTION E-6938/08
Aihe: Benes-säädösten yhdenmukaisuus yhteisön lainsäädännön kanssa
Subject: The compatibility of the Benes decrees with Community law
Tšekkoslovakiassa otettiin heti toisen maailmansodan jälkeen käyttöön Benes-säädökset ja monilla niistä pyrittiin saksalaisten ja unkarilaisten kansalaisten oikeuksien riistämiseen.
The ‘Benes decrees’ were adopted in the immediate aftermath of World War II in Czechoslovakia and many of them were aimed at the deprivation of German and Hungarian citizens’ rights on a collective basis.
Sen lisäksi monet näistä asetuksista vaativat kansallistamaan pankit ja yksityiset vakuutusyhtiöt.
Moreover some of these decrees ordered the nationalisation of banks and private insurance companies.
Slovakian parlamentti äänesti 20.9.2007 Benes-säädösten koskemattomuuden vahvistamisesta.
The Slovak Parliament voted on 20 September 2007 to reaffirm the inviolability of the Benes decrees.
Blankettiasetusten ilmeisestä epädemokraattisuudesta ja epäoikeudenmukaisuudesta huolimatta ne ovat olleet voimassa 60 vuoden ajan.
Despite their patently undemocratic and unjust nature, the blanket decrees have remained in effect for 60 years.
Kostotoimilla on vielä nykypäivänäkin ankarat seuraukset.
The vengeful measures continue to have harsh current-day consequences.
Tämän vuoksi asetusten poliittinen ja laillinen vahvistaminen vaikuttaisi loukkaavan yhteisön lainsäädännön perusperiaatteita.
Thus the political and legal reaffirmation of the decrees seems to be violating the fundamental principles of Community law.
Missä määrin Benes-säädösten vahvistaminen, erityisesti yksityisten vakuutusyhtiöiden kansallistamista koskevan presidentin määräyksen 103/1945 vahvistaminen (24.10.1945) on hyväksyttävää ja yhdenmukaista yhteisön lainsäädännön kanssa?
To what extent is the reaffirmation of the Benes decrees, especially the reinforcement of Presidential Edict 103/1945 concerning the nationalisation of private insurance companies (24 October 1945) acceptable and compatible with Community Law?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6939/08
WRITTEN QUESTION E-6939/08
Aihe: Vainoaminen rikoksena
Subject: The crime of ‘stalking’
Edustajainhuoneen juuri hyväksymän asetuksen nojalla rikoslakiin on lisätty artikla, jonka mukaisesti uhkaavaan käytökseen ja vainoamiseen syyllistynyttä henkilöä voitaisiin rankaista jopa neljällä vuodella vankeutta.
The new penal code article introduced with the newly passed decree-law brings with it the risk, for anyone who threatens or carries out acts of persecution, of spending up to 4 years in prison.
Mikäli ahdistelija on uhrin puoliso, avopuoliso tai muuten suhteessa tämän kanssa, rangaistus voi olla jopa kuusi vuotta vankeutta.
Should the victim be a spouse, or partner, cohabiting or otherwise, the sentence can be as long as 6 years.
Lisäksi menettelyyn kuuluu, että rikoksesta syytetylle voidaan antaa lähestymiskielto uhrin kotiin, työpaikalle ja kouluun sekä liittyen uhrin lapsiin.
The measure also provides for the possibility of a restraining order, obliging the stalker to stay away from the home, workplace, school or children of the victim.
Tietyissä tapauksissa tuomari voi määrätä syytettyä käyttäytymään lain mukaisesti ja välttämään paikkoja, joissa uhri ja uhrin kaltaiset henkilöt tavallisesti viettävät aikaa.
In some cases a judge can order the accused to behave in accordance with the law, and to stay away from places normally frequented by the victim or persons close to them.
Viime aikoina ahdistelutapaukset ovat valitettavasti lisääntyneet niin työpaikoilla kuin perheissäkin.
Unfortunately there has recently been an increase in harassment cases, both at work, where the victims are mostly women (although cases of bullying and persecution other than sexual harassment are not to be ignored), and at home.
Työpaikkahäirinnän kohteeksi joutuvat usein naiset, mutta ei pidä unohtaa, että seksuaalisen häirinnän lisäksi on olemassa muunkinlaista painostusta ja vainoamista.
Apparently, these are incidents that occur not only in Italy, but throughout the whole of the EU.
Vaikuttaa siltä, että kyseessä ei ole ilmiö, joka koskisi pelkästään italialaista yhteiskuntaa vaan ongelmaa esiintyy kaikkialla unionin alueella.
Could the Commission indicate what means it has available for the discouragement of this kind of behaviour?
Voiko komissio kertoa, millaisia välineitä sillä on vastaavanlaisen käytöksen ehkäisemiseksi ja katsooko se, että olisi syytä aloittaa määrätietoinen kampanja, jotta asialle saataisiin julkisuutta?
Does it not consider that a rigorous awareness campaign should be launched on this issue?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6940/08
WRITTEN QUESTION E-6940/08
Aihe: Italian maatalouden rakenteellinen kriisi
Subject: Italian agriculture's structural crisis
Italian maatalous käy läpi vakavaa rakenteellista kriisiä.
Italian agriculture is undergoing a period of serious structural crisis.
Vaikka Italian potentiaali alalla on valtava, se on kärkisijoilla ainoastaan sirpaleisuudessa, modernisoinnin puutteellisuudessa ja byrokratiassa.
Despite its enormous potential, it is a sector in which Italy stands out only for its fragmentation, its limited modernisation, and its bureaucracy.
Sirpaleisuus tarjoaa tilanteesta kuvaavan esimerkin: ajatellaan vaikka sitä, että keskimääräisen italialaisen maatilan koko on vain 7 hehtaaria, kun taas Saksassa vastaava luku on 44 ja Ranskassa 49 hehtaaria.
Its fragmentary nature is a case in point: suffice to say that the average size of an Italian farm is only 7 hectares, compared to 44 in Germany and 49 in France.
Tämä merkitsee sitä, että kooltaan yli 50 hehtaarin maatilojen ydinjoukkoon kuuluu Italiassa vain 2 prosenttia maatiloista, kun taas Saksassa näiden osuus on 22 prosenttia ja Ranskassa 35 prosenttia.
This translates to the concentration of farms larger than 50 hectares being only 2 % in Italy, compared to 22 % in Germany and 35 % in France.
Alan keskusliitot ovat nimittäin sitä mieltä, että mikäli suunniteltua uudistusta aletaan soveltaa, laskee viljakasvien tuotanto vuoteen 2020 mennessä 20 prosenttia ja kasvinsuojeluaineiden tarjonta 40 prosenttia.
In fact, the sector's unions maintain that, should the projected revision be applied, by 2020 cereal production will have fallen by as much as 20 %, and plant protection product supply by 40 %.
Eikö komissio näiden tietojen perusteella katso tarpeelliseksi tehdä perusteellista tutkimusta selvittääkseen alaa koskevan uuden, suunnitellun lainsäädäntöaloitteen mahdollisia vaikutuksia?
In light of this information, does the Commission not consider it necessary to carry out an in-depth study on the potential effects of this projected new legislative action?
Eikö se lisäksi katso, että tänä ennennäkemättömän kriisin aikana Euroopan talouden strategisia aloja tulisi entistä enemmän auttaa ja kehittää sen sijaan, että niiden asemaa vaikeutetaan?
Furthermore, does it not consider that, in a period of unprecedented crisis, the sectors strategic to the European economy ought to be given additional help and encouragement, rather than be penalised?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6941/08
WRITTEN QUESTION E-6941/08
Aihe: Uusista jäsenvaltioista tulevien virkamiesten palvelukseen ottaminen
Subject: Recruitment of officials from the new Member States
Poikkeukset koskevat erityisesti henkilöstösääntöjen 29 artiklan 1 kohdan a ja b alakohtaa.
The derogations relate in particular to paragraph 1(a) and (b) of Article 29 of the Staff Regulations.
Toimielimet ovatkin näiden asetusten 1 artiklan 2 kohdan nojalla ja virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä säädettyjen menettelyjen mukaisesti julistaneet yksinomaan uusien jäsenvaltioiden kansalaisille suunnattuja yleisiä kilpailuja.
The European institutions have therefore announced general competitions reserved for citizens of new Member States, pursuant to Article 1(2) of these regulations, and in accordance with the arrangements set out in the Staff Regulations.
Äskettäin on julistettu myös sisäisiä AST3-, AST1- ja AD5-kilpailuja, jotka on varattu sellaisille komission virkamiehille ja tilapäiselle muulle henkilöstölle, jotka ovat uusien jäsenvaltioiden kansalaisia.
Recently, AST3, AST1 and AD5 internal competitions, reserved for Commission officials and temporary staff from the new Member States, have also been announced.
Juuri asetusten N:o 401/2004 ja 1760/2006 nojalla ja muiden nimenomaisten poikkeusten puutteessa tällaisia sisäisiä kilpailuja ei kuitenkaan tulisi julistaa henkilöstösääntöjen 29 artiklan 1 kohdan b alakohdan vaan sen 3 kohdan mukaisesti.
However, under the 2004 and 2006 regulations and in the absence of further specific derogations, the notices for these internal competitions should be published not under Article 29(1)(b) of the Staff Regulations, but under paragraph 3.
Kuten kyseisessä 3 kohdassa säädetään, tulisi sisäiset kilpailut järjestää AST6-tason tai sitä ylempien tasojen sekä AD9-tason tai sitä ylempien tasojen tehtäväryhmille, 29 artiklan 3 kohdassa säädettyjen erityisehtojen mukaisesti.
Therefore, as envisaged by said paragraph 3, the internal competitions should be organised in groups of grade AST 6‑level or higher and grade AD 9‑level or higher, and in accordance with specific conditions dictated by Article 29(3).
Edellä mainitussa kohdassa ei säädetä kansalaisuuteen perustuvia rajoituksia.
This paragraph does not actually envisage any restriction based on citizenship.
Äskettäin julistettuja kilpailuja koskevissa ilmoituksissa (liitteenä) ei ole lainkaan mainintaa edellä mainituista ehdoista: päinvastoin komissio vahvistaa epäsuoraan mutta selväsanaisesti liitteenä olevissa usein kysytyissä kysymyksissä (FAQ), että kilpailut on julistettu 29 artiklan 1 kohdan b alakohdan määräysten mukaisesti.
The notices regarding the recently announced competitions (attached) do not refer to any of the conditions mentioned above; on the contrary, in the attached FAQs the Commission indirectly but explicitly confirms that these notices are published pursuant to Article 29(1)(b).
Voiko komissio edellä esitettyjen seikkojen perusteella valaista tilannetta ja selvittää uusista jäsenvaltioista kotoisin olevien virkamiesten ja tilapäisen muun henkilöstön palvelukseen ottamista koskevia menettelyjä?
Given the above, can the Commission throw some light on the issue and explain the procedures relating to the recruitment of officials and temporary staff from new Member States?
Voiko komissio lisäksi selittää, minkä määräysten mukaisesti kyseiset sisäiset kilpailut on julistettu, ja esittää asiakirjat, jotka muodostavat niiden oikeudellisen perustan?
Can the Commission also explain under which rules the notices for these internal competitions were published, and name the acts that form their legal basis?
Eikö komissio katso, että kyseiset sisäiset kilpailut tulisi mitätöidä sillä perusteella, että ne rikkovat räikeästi edellä mainittuja säännöksiä vastaan?
Does the Commission not consider that these internal competitions should be cancelled, in as much as they clearly infringe the abovementioned rules?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6944/08
WRITTEN QUESTION E-6944/08
Aihe: Geenimuunnellut kasvit – torjunta-aineresistenssi
Subject: Genetically modified plants — pesticide resistance
Geenimuunneltujen tuotteiden luvista vastaavassa Yhdysvaltojen virastossa (USDA) laadittiin muutamia vuosia sitten sisäinen muistio, jossa viraston toiminnalle annettiin huono arvosana.
Several years ago, an internal report criticised the American biotechnology approval authority (USDA).
Virkamiehet eivät useinkaan tienneet, tehtiinkö geenimuunnelluilla tuotteilla kokeita ja missä niitä mahdollisesti tehtiin, minkä vuoksi lupamenettelyä on nyt myös määrä uudistaa.
The officials often did not know if and where biotechnology trials were being conducted, and for this reason the approvals process is now to be reviewed.
Neljää geenimuunneltua hyötykasvia (maissia, soijaa, rapsia ja puuvillaa) viljellään hyvin laajasti, Euroopassa niiden viljelyala on noin 108 000 hehtaaria.
Four genetically modified crops (maize, soya, rapeseed and cotton) are being developed on a grand scale, in Europe on approximately 108 000 hectares.
Maailmanlaajuisesti noin 20 prosenttia markkinoilla myytävistä siemenistä on geenimuunneltuja.
Worldwide, around 20 % of the seeds on the market have been genetically modified.
Edelleenkään ei ole selvää, käyttävätkö geenimuunneltuja siemeniä hyödyntävät viljelijät todellakin vähemmän torjunta-aineita, mihin geenimuuntelun puolestapuhujat aina vetoavat.
So far it is not clear whether farmers are in fact spraying fewer pesticides when they sow genetically modified seeds, as is always argued by supporters of biotechnology.
Yhdysvalloissa, Brasiliassa, Etelä-Afrikassa ja Argentiinassa on havaittu rikkakasveja, jotka ovat vastustuskykyisiä Glyphosat-nimiselle torjunta-aineelle.
In the USA, Brazil, South Africa and Argentina, weeds resistant to the herbicide Glyphosate have now emerged; experts are talking of an impending weed epidemic.
Myöskään toinen geenimuunneltujen hyötykasvien puolesta esitetty perustelu, nimittäin suuremmat satomäärät, ei ole pitävä.
A further argument in favour of genetically modified crops, namely higher yields, fails to stand up to logical scrutiny.
Jotkin hyötykasvit saattavat tietyillä alueilla tuottaa suurempia satomääriä, toisten kasvien käyttö taas voi jopa vähentää satomääriä muualla.
Some crops in certain regions may bring higher yields, while some in other regions cause a decline in yields.
Luottavatko toimivaltaiset EU:n virkamiehet lupamenettelyssä pelkästään suurten maatalousyritysten toimittamiin tutkimustuloksiin vai tarkistetaanko ne?
Do the EU bodies responsible only rely on the results submitted by the agricultural giants when granting approvals or are the results cross-checked?
Miten geenimuunneltujen kasvien tai elintarvikkeiden lupien määrän kasvu voidaan oikeuttaa, kun otetaan huomioon niiden yhteydessä mainitut ”edut”, jotka osoittautuvat yhä useammin tyhjiksi lupauksiksi, ja EU:n kansalaisten kielteinen suhtautuminen geenimuunteluun?
How can the increase in approvals for genetically modified plants and foodstuffs be justified in light of the fact that the aforementioned ‘advantages’ which are increasingly turning out to be empty promises and of the rejection of biotechnology by the general public in the EU?
Missä määrin EU pyrkii noudattamaan kansalaisten toivetta viljelyvyöhykkeistä, joilla ei käytetä geenimuunneltuja kasveja?
To what extent is the EU making efforts to comply with the public’s wish to see biotechnology-free cultivation zones?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6945/08
WRITTEN QUESTION E-6945/08
Aihe: EU:n virastojen valvonta
Subject: Control of European agencies
EU:n varsinaisen talousarvion ulkopuolella näyttää leviävän yhä kalliimmaksi käyvä ylimääräinen budjetti, joka johtuu EU:n erilaisten virastojen alati tihenevästä verkosta – tällä hetkellä virastoja on ilmeisesti 36, ja niiden palveluksessa on noin 1 000 virkamiestä.
Besides the ordinary EU budget, an increasingly expensive extraordinary budget seems to be spreading in an increasingly dense web of diverse EU agencies — apparently, there are now 36 agencies with some 1 000 officials.
Tällä rakenteella kierretään parlamentaarinen valvonta, jolta myös Euroopan investointipankin ja Euroopan kehitysrahaston antamat luotot välttyvät.
In this structure, parliamentary control is bypassed, as is also the case with credit allocation from the European Investment Bank and the European Development Fund.
Paras esimerkki tästä on Euroopan perusoikeusvirasto (FRA), joka jo olemassa olevista ja hyvin toimivista ihmisoikeusinstituutioista (kuten Euroopan neuvosto ja ETYJ) huolimatta sijoitettiin Wieniin, mikä väistämättä aiheutti toimivaltaristiriidan.
The best example is the European Fundamental Rights Agency (FRA), established in Vienna despite the prior existence of well-functioning human rights institutions (such as the Council of Europe and OSCE), which was always going to result in a conflict of competence.
Ja vaikka tilintarkastustuomioistuin jo vuonna 2001 esitti päätelmänään, että FRA:n varainhoidossa on vakavia puutteita, tämän arvostelijoiden tarpeettomana pitämän EU:n viraston unionin talousarviosta myönnetyt määrärahat kasvoivat lähes eksponentiaalisesti: vuoden 2002 noin 4 miljoonasta eurosta nykyiseen runsaaseen 15 miljoonaan euroon.
And even though the Court of Auditors came to the conclusion in 2001 that the FRA showed grave shortcomings in its financial conduct, EU funding for this agency, described by critics as superfluous, grew almost exponentially: from around EUR 4 million in 2002 to over EUR 15 million at present.
Viime vuonna FRA muutti hienolle alueelle, jolla toimistojen vuokrat ovat kalleimmat, ja siten sen vuodessa maksama vuokra kolminkertaistui (!) lähes 1,3 miljoonaan euroon.
Last year the FRA moved into an exclusive location with very high rent, as a result of which the annual rent tripled (!) to almost EUR 1.3 million.
Kuka valvoo, aiheuttaako EU:n vakiintuneiden toimielinten rinnalla toimivien EU:n virastojen määrän lisääntyminen toimivallan päällekkäisyyttä?
Who makes sure that, with a growing number of EU agencies emerging and existing alongside established EU institutions, an overlap of competence does not arise?
Miten EU perustelee virastojen päällekkäisen työn aiheuttamien kustannusten jyrkän nousun, varsinkin kun ajatellaan kansalaisille määrättyjä säästökuureja ja ovella olevaa maailmantalouden kriisiä?
How does the EU defend the extremely rapid increase in agency costs for duplicated work, especially in view of the belt-tightening prescribed for the public and the current global economic crisis?
Onko EU:n virastojen kohtuutonta varainkäyttöä suunniteltu rajoitettavan?
Are there plans to set limits for the EU agencies’ financial conduct, which is getting out of hand?
Asetetaanko EU:n budjetista EU:n virastoille virtaavat varat jatkossa suoran parlamentaarisen valvonnan alaisiksi vai jatkuuko varainkäyttö edelleen käytännössä ilman valvontaa?
Will the funding from the EU budget for the EU agencies be subject to direct parliamentary scrutiny in the future, or will oversight continue to be virtually non-existent?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6946/08
WRITTEN QUESTION E-6946/08
Aihe: Euroopan unionin luontotyyppidirektiivin täytäntöönpanon vaikutus Irlannin alkuperäisväestöön
Subject: Impact on indigenous population in Ireland of the implementation of the EU Habitat Directive
Tällä lainsäädännöllä on ollut vakava kielteinen vaikutus moniin paikallisiin asukkaisiin, jotka käyttävät suoalueiden turvetta talojensa lämmittämiseen sekä lisätulojen lähteenä, ja ovat tehneet niin jo monien sukupolvien ajan.
The result of this legislation has had a serious negative impact on many in the local population that use the peat from bog areas to heat their homes as well as using it as a supplement to their income and have done so for many generations.
Koska turvetta nostetaan käsin eikä raskailla laitteilla, aiheutettu vahinko on vähäinen, kun taas alueen ihmisille aiheutettu vahinko on päinvastainen.
Since the cutting of the bog is done by hand versus using heavy machinery, the damage done is thereby negligible, while the damage to people of the area is quite to the contrary.
Kieltääkö tämä direktiivi paikallista alkuperäisväestöä käyttämästä suota elannon hankkimiseen, vaikka kyseessä ovat hyvin pienet määrät ja huolellinen toiminta, eli kerääminen suoritetaan käsin eikä raskailla laitteilla?
Does this directive forbid local indigenous populations from using the bog as a form of sustenance even in light of the fact that it is in very small amounts and is done in a very careful manner, i.e. by hand versus heavy machinery?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6947/08
WRITTEN QUESTION E-6947/08
Aihe: Uhrin maksu Yhdistyneessä kuningaskunnassa
Subject: Victim fee in the UK
Uhrin maksu tarkoittaa sakkomaksua, jonka joutuvat maksamaan ulkomaalaiset työntekijät, jotka ajavat Yhdistyneessä kuningaskunnassa muualla EU:ssa myönnetyllä ajokortilla.
The victim fee involves placing a penalty on foreign workers driving in the UK on an EU driving licence issued outside the UK.
Koska heille ei voi antaa kiinteää sakkoa, heidän rikkeensä käsitellään tuomioistuimessa ja heidän on maksettava ylimääräinen lisämaksu, jotka kutsutaan uhrin maksuksi.
Because they are not able to accept a fixed penalty, their offence is dealt with in court and they are obliged to pay an additional surcharge, known as the victim fee.
Koska tämä ei koske ihmisiä, joiden ajokortti on myönnetty Yhdistyneessä kuningaskunnassa, eikö tämä ole syrjimättömyysperiaatteen vastaista?
As this does not apply to people with licences issued in the UK, does this not contradict the principle of non-discrimination?
Pitääkö komissio kyseistä maksua syrjivänä?
Does the Commission regard such a fee as discriminatory in nature?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6948/08
WRITTEN QUESTION E-6948/08
esittäjä(t): Glenys Kinnock (PSE) ja Eluned Morgan (PSE)
by Glenys Kinnock (PSE) and Eluned Morgan (PSE)
Aihe: Lastenkotien olosuhteet Romaniassa, Bulgariassa ja Turkissa
Subject: Conditions in children's homes in Romania, Bulgaria and Turkey
Voiko komissio ottaa kantaa kysymyksiin, joita useat äänestäjämme ovat esittäneet Romanian, Bulgarian ja Turkin lastenkotien olosuhteista?
Would the Commission please comment on concerns raised with us by a number of our constituents regarding the conditions in children’s homes in Romania, Bulgaria and Turkey?
Hiljattain ITV-kanavalla esitetty Yorkin herttuattaren dokumentti kuvasi hylättyjen lasten väitettyä huonoa kohtelua Romanian ja Turkin lastenkodeissa, ja useat brittisanomalehdet ovat myös julkaisseet hiljattain lehtiartikkeleita Bulgarian tilanteesta.
A recent ITV documentary report by the Duchess of York highlighted the alleged maltreatment of abandoned children in children’s homes in Romania and Turkey, while a number of press articles regarding the situation in Bulgaria have also recently been published by British newspapers.
Vastauksessaan Euroopan parlamentin jäsenen Glenys Kinnockin vuonna 2006 esittämään kirjalliseen kysymykseen P‑4115/06, jossa esitettiin huoli Romanian lastenkotien tilanteesta, komissio viittasi seurantakertomukseensa Romanian kehityksestä kohti EU-jäsenyyttä ja totesi, että se oli havainnut lastenkotien elinolojen parantuneen huomattavasti ja että ne olivat yleisesti hyvällä tasolla.
In its response to Written Question P‑4115/06 submitted by Glenys Kinnock MEP in 2006, which highlighted concerns about the situation in Romanian orphanages, the Commission referred to its monitoring report on Romania’s progress towards EU accession and stated that it had found that the living conditions in the child institutions had improved substantially and were generally of a good standard.
Komissio viittasi myös Romanian hallituksen kansalliseen toimintasuunnitelmaan, jolla pyritään auttamaan äitejä, jotka ovat vaarassa hylätä lapsensa.
The Commission also referred to the Romanian Government’s national action plan aiming to assist mothers at risk of abandoning their children.
Koska maiden liittymisestä unioniin on nyt kaksi vuotta, voiko komissio kertoa, ovatko Romania ja Bulgaria sen mielestä parantaneet riittävästi lastenkotiensa olosuhteita ennen liittymistä asetettujen vaatimusten mukaisesti?
As it is now two years since their accession to the EU, would the Commission please clarify whether it considers that Romania and Bulgaria have adequately improved the conditions in their children’s homes in line with the requirements set out ahead of their accession?