natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Voiko komissio antaa taulukkomuodossa viimeisimmältä sopivalta ajankohdalta niiden jäsenvaltioiden lyhyet viiden vuoden termiinikorot, joissa on sellaiset termiinikorkomarkkinat ja ilmoittaa ne jäsenvaltiot, joissa sellaisia markkinoita ei ole?
Will the Commission tabulate for the most recent convenient point in time the five-year forward short term interest rates for each Member State where there are forward markets in such rates and indicate those Member States in which there are no such forward markets?
Voiko komissio ilmoittaa myös taulukkomuodossa jäsenvaltioiden väliset erot ja eron siihen jäsenvaltioon, jossa on alhaisin viiden vuoden termiinikorko?
Will the Commission further tabulate the differences between each Member State and the five-year forward interest rate of the Member State with the lowest five-year forward interest rate?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1894/04
WRITTEN QUESTION E-1894/04
Aihe: Sopeutetut pitkän aikavälin korot
Subject: Adjusted long-term interest rates
Voiko komissio laatia taulukon viimeisimmältä sopivalta ajankohdalta (esimerkiksi heinäkuun viimeiseltä kaupantekopäivältä) kunkin jäsenvaltion kymmenen vuoden tuotoista siten, että kunkin jäsenvaltion kymmenen vuoden tuottoa verrataan jonkin jäsenvaltion alhaisimpaan tuottoon?
Will the Commission tabulate for the most recent convenient point in time (for example, the last trading day in July) the ten-year yield spreads for each Member State, comparing each Member State’s ten-year yield with the lowest yield in any Member State?
Voiko se vielä laatia taulukon vastaavista luvuista kunkin vuoden viimeiseltä kaupantekopäivältä viimeisen kymmenen vuoden ajalta?
Will it further tabulate such a figure for the last trading day of each year for the last ten years?
Voiko se antaa taulukkomuodossa myös viiden vuoden korkotermiinit, silloin kun ne ovat saatavissa samoilta ajankohdilta?
Will it further tabulate the spreads on the five-year forward interest rate, where those are available for the same points in time?
Voiko komissio laatia taulukon kymmenen vuoden tuotosta ja vähentää niistä vastaavat viiden vuoden korkotermiinit, jotta saadaan selville sopeutetut pitkän aikavälin korot ilman että lyhyet korot vaikuttavat niihin?
Will it further tabulate the ten-year yield spread, deducting the equivalent five-year forward interest rate so as to give an adjusted long-term interest rate spread, stripping out the influence of short-term interest rates?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1895/04
WRITTEN QUESTION E-1895/04
Aihe: Lyhyen aikavälin reaalikorkotaso
Subject: Short-term real interest rates
Voiko komissio laatia taulukon, josta ilmenee keskimääräinen kolmen kuukauden reaalikorkoprosentti kunkin jäsenvaltion osalta vuosittain viimeisen kahdenkymmenen vuoden ajalta, ja jossa lasketaan reaalikorkotaso korjaamalla nimellistä korkotasoa kyseisten vuosien kuluttajahintaindeksin nousua vastaavaksi?
Will the Commission compute a table giving the average three-month real interest rate for each Member State for each year for the last twenty years, calculating the real interest rate as the nominal rate deflated by the rise in the relevant consumer price index for the same period?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1896/04
WRITTEN QUESTION E-1896/04
Aihe: Geneettisesti muunnettuja organismeja sisältävien kananmunien, lihan ja maidon pakollinen merkitseminen
Subject: Mandatory GMO labelling of eggs, meat and milk
Direktiivin tarkoituksena on varmistaa kuluttajien turvallisuus sekä valinnan vapaus aukottoman seurattavuuden ja pakollisen merkitsemisen periaatteiden avulla.
The Directive is designed to ensure safety and freedom of choice for the consumer.
Merkitseminen ei kuitenkaan ole pakollista, jos geneettisesti muunnettu organismi kulkee eläimen ruoansulatuksen lävitse.
This freedom of choice is to be achieved by watertight traceability and mandatory labelling.
Geneettisesti muunnettuja organismeja sisältävällä rehulla ruokittujen eläinten lihaa, munia tai maitoa, joita kuluttajat ostavat ja käyttävät, ei tarvitse merkitä.
However, the requirement to label produce ends on the way through the animal’s digestive system: if the consumer buys and consumes meat, eggs or milk from animals fed with genetically modified feed, these products do not have to be labelled.
Pyydän komissiota tämän vuoksi vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
This labelling loophole prompts the following questions to the Commission: 1.
Onko komission tietoon tullut tapauksia, joissa suurin osa rehuteollisuuden tuotteista olisi merkitty geneettisesti muunnettuja organismeja sisältäviksi mahdollisen vahingonkorvausvastuun välttämiseksi ja joissa tuotteita, jotka eivät sisällä geneettisesti muunnettuja organismeja, olisi myyty geenimuunneltuina merkitsemisestä annetun asetuksen asianmukaisen noudattamisen varmistamiseksi? 2.
Is the Commission aware of cases where the feed industry, in order to avoid the risk of liability, is already labelling most of its produce as genetically modified and, in some cases, is even mixing non‑genetically modified produce with genetically modified produce, in order not to break the rules on labelling? 2.
Katsooko komissio, että edellisessä kysymyksessä kuvattu tilanne johtaa aluksi geneettisesti muunnettuja organismeja sisältämättömien tuotteiden hintojen nousuun ja myöhemmin siihen, että ne joudutaan vetämään kokonaan markkinoilta? 3.
What is the Commission's reaction to the allegation that the situation outlined in Question 1 will lead initially to price rises and, subsequently, to non‑genetically modified produce being forced off the market? 3.
Katsooko komissio, että geneettisesti muunnettuja organismeja sisältävällä rehulla ruokittujen eläinten munien, lihan ja maidon merkitsemättä jättäminen heikentää ilmoitettua kuluttajien valinnan vapautta? 4.
What is the Commission's reaction to the allegation that this labelling loophole regarding eggs, meat or milk makes a nonsense of the declared freedom of consumer choice? 4.
Miten edellä kuvattu tilanne on komission mielestä sovitettavissa yhteen EY:n perustamissopimuksen 174 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen ennalta varautumisen ja ennalta ehkäiseviä toimia koskevien periaatteiden kanssa? 5.
In the Commission's view, how can this labelling loophole be reconciled with the precautionary principle and the principle that preventive action should be taken, as laid down in Article 174(2) of the Treaty? 5.
Katsooko komissio, että pakollista merkitsemistä koskevassa asiassa tarvitaan vielä lisätoimia Euroopan tasolla?
Does the Commission see a need for further European action in the area of mandatory labelling?
(20. lokakuuta 2004)
(20 October 2004)
Komissio haluaa tehdä selväksi, että muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen hyväksymistä ja merkitsemistä koskevista säännöistä säädetään muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 EUVL L 268, 18.10.2003. sekä muuntogeenisten organismien jäljitettävyydestä ja merkitsemisestä ja muuntogeenisistä organismeista valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen jäljitettävyydestä 22. syyskuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1830/2003 Sama kuin alaviite 1. .
The Commission would like to clarify that rules concerning the authorisation and labelling of genetically modified (GM) food and feed are laid down in Regulation (EC) No 1829/2003 of the Parliament and of the Council of 22 September 2003 on genetically modified food and feed OJ L 268, 18.10.2003 and Regulation (EC) No 1830/2003 of the Parliament and of the Council of 22 September 2003, concerning the traceability and labelling of genetically modified organisms (GMOs) and the traceability of food and feed products produced from GMOs idem (1) .
Näissä asetuksissa säädetään kaikkien muuntogeenisistä organismeista koostuvien, niitä sisältävien tai niistä valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen merkinnästä riippumatta siitä, onko geneettisesti muunnettu DNA tai proteiini havaittavissa.
These Regulations provide for the labelling of all food and feed consisting of, containing or produced from GMOs, irrespective of the detectability of modified DNA or protein.
Muuntogeenisellä rehulla ruokituista eläimistä valmistettujen elintarviketuotteiden merkinnät eivät kuulu asetusten soveltamisalaan.
The Regulations do not extend to the labelling of food products produced from animals fed with GM fodder.
Tätä kysymystä tarkasteltiin kuitenkin perusteellisesti lainsäädäntöprosessissa, jonka tuloksena annettiin kyseiset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukset.
However, full consideration to this issue was given during the legislative process that resulted in adoption of the two Regulations by the Parliament and the Council.
Näin ollen annetut merkintöjä koskevat säännökset ovat täysin lainsäätäjän poliittisen tahdon mukaiset.
Accordingly, the resultant provisions on labelling fully reflect the political will of the legislator.
Sen vuoksi komissio ei voi olla samaa mieltä arvoisan parlamentin jäsenen kanssa siitä, että lainsäädäntö olisi tältä osin puutteellista.
Therefore, the Commission cannot agree to the Honourable Member’s view that there is a loophole in legislation in this respect.
Komissio ei myöskään pidä aiheellisena vedota ennalta varautumisen periaatteeseen, kun on kyse muuntogeenisellä rehulla ruokituista eläimistä valmistettujen elintarvikkeiden merkitsemistä koskevista erityissäännöksistä.
Moreover, the Commission does not consider it appropriate to make reference to the precautionary principle in terms of specific provisions for the labelling of products from animals that have been fed with GM fodder.
Asetuksessa (EY) N:o 178/2002 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28.1.2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä, EYVL L 31, 1.2.2002. kuvatun ennalta varautumisen periaatteen mukaan väliaikaisia riskinhallintatoimenpiteitä on syytä toteuttaa tietyissä olosuhteissa, joissa haitallisten vaikutusten mahdollisuus on tunnistettu, mutta asiasta ei vielä ole tieteellistä varmuutta.
The precautionary principle, as described in Regulation (EC) No 178/2002 Regulation (EC) No 178/2002 of the Parliament and of the Council of 28 January 2002 laying down the general principles and requirements of food law, establishing the European Food Safety Authority and laying down procedures in matters of food safety, OJ L 031 , 1.2.2002 , calls for the adoption of provisional risk management measures in specific circumstances where the possibility of harmful effects has been identified but scientific uncertainty persists.
Tämä ei kuitenkaan koske muuntogeenistä rehua, jonka markkinoille saattaminen yhteisössä on laillista, koska Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen on tehnyt sitä koskevan kattavan tieteellisen riskinarvioinnin.
This is not the case for GM feed that is lawfully placed on the market in the Community given that it has been subjected to a comprehensive scientific risk assessment by the European Food Safety Authority.
Sen aikana otetaan huomioon ennalta varautumisen periaate, ja tuotteet hyväksytään ainoastaan, jos niiden ei ole syytä olettaa aiheuttavan vaaraa ihmisten ja eläinten terveydelle ja ympäristölle.
It is at this stage that the precautionary principle is considered and products will only be authorised where there is no reason to believe it constitutes a risk to human health, animal health and the environment.
Tästä syystä ennalta varautumisen periaate ei ole oleellinen, kun on kyse tällaisten rehutuotteiden sekä tällaista rehua saaneista eläimistä valmistettujen tuotteiden merkitsemisestä.
Therefore, the precautionary principle is not relevant to the labelling of such feed products and nor to products from animals that have consumed this feed.
Arvoisan parlamentin jäsenen esittämien muiden kysymysten osalta todetaan, että komission tiedossa ei ole tapauksia, joissa rehuteollisuus tarkoituksella merkitsisi muuntogeeniseksi rehun, joka ei sisällä mitään muuntogeenisiä ainesosia.
Concerning the remaining questions of the Honourable Member, the Commission is not aware of cases where the feed industry deliberately labels feed that does not contain any genetically modified components.
Komissio katsoisi tällaisten merkintöjen olevan harhaanjohtavia ja rehujen merkitsemistä koskevan yhteisön lainsäädännön hengen vastaista (koska merkinnöissä mainittaisiin ainesosa, jota rehussa ei tosiasiassa ole).
The Commission would consider such a labelling as misleading and undermining the spirit of Community legislation on feed labelling (since a component would be indicated on the label that the feed actually does not possess).
Komission tiedossa ei myöskään ole yhtään sellaista tapausta, joissa muuntogeenistä ainesosaa lisättäisiin rehuun, jotta tulokseksi saataisiin muuntogeenisyysmerkintää vastaava rehu.
Furthermore, the Commission is not aware of any cases where genetically modified components are added to such feed so that the resulting feed corresponds to the GM labelling.
Komissio haluaa kuitenkin huomauttaa, että muuntogeenisiä organismeja koskeva yhteisön lainsäädäntö ei estä muuntogeenisiä organismeja sisältämättömien tuotteiden sekoittamista niitä sisältäviin, kunhan noudatetaan muuntogeenisten organismien hyväksymistä, merkintöjä ja jäljitettävyyttä koskevia asiaan kuuluvia yhteisön säännöksiä.
However, the Commission would like to point out that Community legislation on GMOs does not preclude the mixing of non-genetically modified products with genetically modified products, provided that compliance with the relevant Community provisions on the authorisation, labelling and traceability of GMOs is met.
Päinvastoin kuin arvoisa parlamentin jäsen, komissio ei ole huolissaan siitä, että väitetyt käytännöt johtaisivat välttämättä hintojen nousuun ja muuntogeenisiä organismeja sisältämättömien tuotteiden ajamiseen pois markkinoilta.
The Commission does not share the Honourable Member’s concern that these alleged practices will necessarily result in a rise in prices and to non-genetically modified produce being forced off the market.
Muuntogeenisiä organismeja koskevan yhteisön lainsäädännön tavoitteena on varmistaa viljelijöiden ja kuluttajien valinnan vapaus, ja tältä pohjalta markkinoiden olisi määräydyttävä kuluttajien, käyttäjien ja toiminnanharjoittajien kysynnän mukaan vapaiden markkinoiden periaatteiden mukaisesti.
The Community legislation on GMOs aims at ensuring a freedom of choice for farmers and consumers and on this basis, the market should be determined by consumer, user and operator demand, according to the principles of the free market.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1897/04
WRITTEN QUESTION E-1897/04
(8. syyskuuta 2004)
(8 September 2004)
Aihe: Korkojen vaikutus
Subject: Impact of interest rates
Onko komissiolla tiedossa selvityksiä, jotka olisivat osoittaneet, että lyhyillä tai pitkillä nimellis- tai reaalikoroilla olisi ollut merkittävää vaikutusta eri jäsenvaltioissa reaalitalouden muuttujiin (kuten investointeihin tai kulutukseen)?
Has the Commission found, or is it able to cite studies that find, a significant impact on real economic variables (such as investment and consumption) of either short- or long-term nominal or real interest rates in each Member State?
Voisiko komissio esittää yhteenvedonomaisesti näkemyksensä tällaisten vaikutusten laajuudesta?
Will it summarise its view of the likely scale of such an impact?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1898/04
WRITTEN QUESTION E-1898/04
Aihe: Yksityisen lainanoton esteet
Subject: Obstacles to personal borrowing
Voisiko komissio kertoa, missä jäsenvaltioissa yksityishenkilöt voivat asettaa oman kotinsa vakuudeksi ainoastaan ottaessaan lainaa juuri tämän kodin hankkimista varten – ei muihin tarkoituksiin?
Will the Commission indicate in which Member States individuals may borrow against the security of their own homes solely for the purchase of those homes rather than for other general purposes?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1899/04
WRITTEN QUESTION E-1899/04
Voisiko komissio kertoa, millaista vakuudellisen lainanoton ja tulojen välistä suhdetta pidetään eri jäsenvaltioissa kohtuullisena vakavaraisuuden kannalta?
Will the Commission indicate the range of the ratios of secured borrowing to income at which the financial regulators in each Member State believe that such borrowing is prudent?
Voisiko komissio kertoa lisäksi, millaista vakuudellisen lainanoton ja vakuutena olevan omaisuuden arvon välistä suhdetta pidetään eri jäsenvaltioissa kohtuullisena vakavaraisuuden kannalta?
Will the Commission further state the range of the ratios of secured borrowing to the value of the property at which the financial regulators in each Member State believe that such borrowing is prudent?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1900/04
WRITTEN QUESTION E-1900/04
Aihe: Lainanottoon sovellettavat vakavaraisuusrajat ja vakuudeksi asetettavat pääomat
Subject: Prudential limits to borrowing and safe capital
Voisiko komissio kertoa, mitkä EU:n oikeudelliset välineet säätelevät tällä hetkellä jäsenvaltioissa vakuudellista ja vakuudetonta lainanantoa yksityisille ja vaikuttavat tällaiseen lainanantoon?
Will the Commission please indicate the EU legal instruments that currently govern or influence secured and unsecured lending to individuals in the Member States?
Voisiko se esittää yhdessä kappaleessa yhteenvedon kunkin tällaisen säädöksen sisällöstä?
Will it summarise in no more than one paragraph the provisions of each such instrument?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1901/04
WRITTEN QUESTION E-1901/04
Aihe: Lainanottajan tuloistaan antama ilmoitus
Subject: Self-certification of income by borrowers
Onko komissio tietoinen siitä, että joissakin jäsenvaltioissa riittää, että lainanottaja itse antaa luotonantajalle tiedot tuloistaan ilman riippumattoman tai kolmannen osapuolen todentamista?
Is the Commission aware that, in some Member States, borrowers are able to provide lenders with their own certification of income without independent or third-party verification?
Voisiko komissio kertoa, missä jäsenvaltioissa noudatetaan tällaista käytäntöä?
Will the Commission indicate the Member States in which this practice occurs?
Voisiko komissio esittää arvion siitä, kuinka suuri on sellaisen yksityisen luotonannon osuus viimeaikaisesta lainanotosta ja kertyneistä maksamattomista lainoista, jossa lainanottaja on vastannut itse tulojensa ilmoittamisesta?
Will the Commission provide an estimate of the proportion of such individual lending – taking into account the flow over a recent period and also the stock of outstanding loans – where income has been self-certified?
Onko komission mielestä oikein vakavaraisuusnäkökohtien kannalta, että lainanottajat ilmoittavat itse tulonsa?
Does the Commission believe that self-certification raises prudential issues of any kind?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1902/04
WRITTEN QUESTION E-1902/04
Aihe: Omaisuuden ulosmittaamisnopeus
Subject: Speed of attachment of assets
Onko komission tiedossa tutkimusta, jossa vertailtaisiin oikeustoimien keskimääräistä nopeutta (viikkoina) eri jäsenvaltioissa tapauksissa, joissa lainanottaja laiminlyö vakuudellisen lainan hoitamisen?
Is the Commission aware of any study, or has it undertaken or will it undertake such a study, that compares the average speed of civil action in weeks in each Member State to attach property when a secured loan falls into default?
Pystyykö komissio esittämään eri jäsenvaltioiden välisen vertailun tällaisten oikeustoimien kokonaiskustannusten suuruudesta suhteessa lainan määrään?
Similarly, can the Commission provide a comparison of the total costs of such actions, as a proportion of the loan, in each Member State?
Pystyykö komissio esittämään aikaa ja kustannuksia koskevan vertailun EU-maiden ja Yhdysvaltojen ja Japanin välillä?
Is the Commission able to benchmark such speeds and costs against those in the United States and Japan?
Ovatko ajat ja kustannukset samanlaiset kaikkialla Yhdysvalloissa vai ovatko erot suuria eri osavaltioiden oikeusjärjestelmien välillä?
In particular, are such speeds and costs similar across the United States, or do they differ markedly from one state legal system to another?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1903/04
WRITTEN QUESTION E-1903/04
Aihe: Omaisuuden ulosmittaaminen
Subject: Speed of attachment of assets
Jos näin on, mitä komissio aikoo tehdä asialle?
If so, what does the Commission intend to do?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1904/04
WRITTEN QUESTION E-1904/04
Aihe: Säästämisaste ja lainanotto
Subject: Savings rates and borrowing
Voisiko komissio antaa Eurostatin määritelmien mukaiset tiedot yksityishenkilöiden ja kotitalouksien säästämisasteesta eri jäsenvaltioissa kunakin vuonna kymmenen viime vuoden aikana?
Will the Commission provide figures, using the standard Eurostat definition, for the personal or household savings rate in each Member State for each year for the last ten years?
Voisiko se lisäksi ilmoittaa, mikä oli yksityishenkilöiden säästämisaste ennen lainanoton vähentämistä eri jäsenvaltioissa kunakin vuonna kymmenen viime vuoden aikana?
Will it further give the personal savings rate in each Member State for each year for the last ten years before borrowing is netted out?
Voisiko se vielä ilmoittaa, kuinka suuri osa tästä yksityishenkilöiden bruttosäästämisasteesta (ennen lainanottoa) tapahtui osana erilaisia institutionaalisia järjestelyjä (esim. eläkejärjestelmät) ja kuinka suuri osa oli omatoimista?
Will it further indicate what proportion of this gross personal saving (before borrowing) is in the form of institutional arrangements (such as pension plans) and what proportion is discretionary?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1905/04
WRITTEN QUESTION E-1905/04
Aihe: Talous- ja rahaliiton vaikutukset
Subject: Impact of monetary union
Voisiko komissio arvioida vuonna 1999 perustetun talous- ja rahaliiton vaikutuksia esittämällä vertailun sen jälkeen tapahtuneesta kaupan yhdentymiskehityksestä euroalueella ja vastaavasta kehityksestä euroalueeseen kuulumattomissa jäsenvaltioissa?
Will the Commission estimate the impact on of the establishment of monetary union in 1999 by comparing the development of trade integration in the euro-zone Member States since that time with the trade integration in the non-euro-zone Member States?
Millaiset toimet edistäisivät komission mielestä parhaiten yhdentymistä?
What measures of such integration does it believe to be most appropriate, and will it cite them?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1906/04
WRITTEN QUESTION E-1906/04
Aihe: Talous- ja rahaliiton vaikutukset investointeihin
Subject: Impact of monetary union on investment
Voisiko komissio arvioida vuonna 1999 perustetun talous- ja rahaliiton vaikutuksia investointeihin esittämällä vertailun sen jälkeen tapahtuneesta ulkomaisten investointien kehityksestä euroalueella ja vastaavasta kehityksestä euroalueeseen kuulumattomissa jäsenvaltioissa?
Will the Commission estimate the impact on investment of the establishment of monetary union in 1999 by comparing the development of cross-border investment in the euro-zone Member States since that time with the development of cross-border investment in the non-euro-zone Member States?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1907/04
WRITTEN QUESTION E-1907/04
Aihe: Rahaliiton vaikutus hintojen lähentymiseen
Subject: Impact of monetary union in price convergence
Miltä hintojen lähentyminen näyttää suhteessa Yhdysvaltoihin ja Japaniin?
How does such price convergence now compare with the United States and Japan?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1908/04
WRITTEN QUESTION E-1908/04
Aihe: Lentopolttoaineen verotus
Subject: Aviation fuel tax
Voisiko komissio esittää arvion siitä, millä tasolla lentopolttoaineveron tulisi olla, jotta se vastaisi keskimääräisiä maakuljetusten polttoaineiden veroja?
Will the Commission estimate the scale of the aviation fuel tax required to bring the taxation of aviation fuel into line with the average taxation of fuel for terrestrial forms of transport?
Jos sensuuruinen lentopolttoainevero otettaisiin käyttöön EU:ssa, kuinka paljon nousisivat yksittäisten 500, 1000 , 5000 ja 10000 kilometrin mittaisten lentomatkojen kustannukset?
If such a level of tax were introduced in the EU, what would be the likely additional cost for an individual air journey of 500 kilometres, 1000 kilometres, 5000 kilometres and 10000 kilometres?