natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Missä määrin asetus on saanut aikaan maksuliikenteen hintojen alenemista?
To what extent has the regulation resulted in a reduction in charges for payments?
Onko asetus vaikuttanut toivotulla tavalla siihen, että teollisuus on alkanut kehittää tarpeellisia maksujärjestelmiä?
Has the regulation had the desired effect of prompting industry to develop the necessary payment infrastructure?
Mikäli vastaus on myönteinen, kuinka pitkällä eurooppalaisen maksuliikennejärjestelmän kehitys on?
If so, what stage has been reached in the development of European payment infrastructure?
Miten Euroopassa tällä hetkellä hyödynnetään rajatylittäviä maksuliikennepalveluja, ja millainen on näiden palvelujen tarjonta?
What cross-border payment services are currently available in Europe, and what use is made of them?
Milloin komission arvion mukaan koko Euroopan alueella on käytettävissä tarvittava järjestelmä sekä tarkoitukseen soveltuvat maksuliikennepalvelut?
When, in the Commission's judgment, will the necessary infrastructure and corresponding payment services be available for use across Europe?
Onko komissio tyytyväinen pankkialan edistymiseen yhtenäisen euromaksualueen välitavoitteiden saavuttamisessa sekä niiden uuden kehyksen puitteissa suunniteltujen tavoitteiden toteuttamisessa, joista on sovittu eurojärjestelmän (Eurosystem) ja eurooppalaisen maksuneuvoston (European Payment Council) kumppaneiden kanssa, vai täytyykö vielä tehdä jotakin?
Is the Commission satisfied with the progress made by the banking industry in achieving the single euro payment area milestones and the objectives, within the planned new legal framework, agreed with Eurosystem (ESCB) and European Payment Council (EPC) partners, or does action still need to be taken?
Millaisiin toimiin komissio on ryhtynyt ja ryhtyy tulevaisuudessa edistääkseen sisämarkkinoiden maksuliikenteen tehokkuutta ja käyttöönottoa?
What measures have been and will be taken by the Commission to press on further in establishing an internal-market payment system and making it more efficient?
Suunnitteleeko komissio lähitulevaisuudessa lainsäädännöllisiä tai muita kuin lainsäädännöllisiä toimia, ja mikäli vastaus on myönteinen, millaisia kyseiset toimet ovat?
Are further legislative and non-legislative measures by the Commission planned in the near future and, if so, what do they involve?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1957/05
WRITTEN QUESTION E-1957/05
Aihe: Tuotantotoiminnasta maksettava alueellinen vero (IRAP) Italiassa
Subject: Italian regional tax on net production value (IRAP)
Hiljattain julkistetussa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamassa tuomiossa Italiassa perittävä tuotantotoiminnasta maksettava alueellinen vero (IRAP) todettiin laittomaksi.
In a recently published European Court of Justice judgment, IRAP — the tax on net production value introduced at regional level in Italy — was declared unlawful.
Siitä huolimatta veroa peritään edelleen, ja italialaisen yritysten pitää edelleen maksaa EU-tasolla laittomaksi todettua veroa.
Nonetheless, the tax continues to be imposed and Italian firms must continue to pay a tax acknowledged at EU level to be unlawful.
Yhteisön tuomioistuimen antaman tuomion mukaan Italian valtion ei tarvitse maksaa perimäänsä veroa takaisin, eikä vieläkään ole selvää, mistä lähtien tätä veroa ei enää tule maksaa.
According to the Court judgment, the Italian Government does not need to repay the monies concerned; nor is it clear when the obligation to pay the tax will cease.
Mikä on komission kanta tähän?
What is the Commission's position on this question?
Voiko komissio ilmoittaa, kenellä on valtuudet määrätä pikainen ajankohta, josta lähtien tämän laittoman veron periminen on kiellettyä?
Can the Commission say who is empowered to lay down a deadline immediately for abolishing this unlawful tax?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1958/05
WRITTEN QUESTION E-1958/05
Aihe: Koheesiorahastosta rahoitettujen hankkeiden edistyminen Kreikassa
Subject: Progress of projects financed by the Cohesion Fund in Greece
Kreikkalaisessa lehdistössä esiintyy erilaisia (ja keskenään ristiriitaisia), koheesiorahastoa koskevia tietoja, jotka aiheuttavat hämmennystä kansalaisten keskuudessa, mitä tulee tästä rahastosta rahoitettavien hankkeiden menestyksekkääseen toteuttamiseen.
A huge amount of different (and contradictory) information concerning the Cohesion Fund is appearing in the Greek press, causing confusion among the public as to whether the projects financed by the Fund are successfully implemented.
Talousministeriön edustajan kerrotaan jokin aika sitten viitanneen koheesiorahastoon "ikävänä juttuna" vakuuttaen kuitenkin kansalaisille, että koheesiorahaston hallintojärjestelmä ja hankkeiden valvonta toimii moitteettomasti sekä että komissio on täysin hyväksynyt Kreikan talousministeriön menettelytavat, vaikka se ei ole hyväksynyt saman ministeriön esittämiä, yhteisön kolmatta tukikehystä koskevia ehdotuksia.
For example, a spokesman for the Ministry of Finance recently referred to the Cohesion Fund as a ‘sorry story’, while assuring the public, however, that the management and control system for Cohesion Fund projects ‘operates flawlessly’ and that the Commission has fully approved the methods of the Greek Ministry of Finance, as opposed — according to him — to the corresponding proposals by the same Ministry in respect of the 3rd CSF.
Sama talousministeriön edustaja lisäsi, että syy siihen, miksi komissio ei vielä hyväksy täsmälleen samaa järjestelmää yhteisön kolmannen tukikehyksen kohdalla, on "kokonaan toinen juttu", josta kreikkalaisille tiedotetaan myöhemmin.
The same spokesman for the Ministry of Finance added that the reason why the Commission had not yet accepted an identical system for the 3rd CSF was ‘another story’ which would be explained to the Greek public at a subsequent point.
Koska nämä "jutut" lisääntyvät ja niiden herättämät kysymykset EU:n ja Kreikan välisten, käynnissä olevien neuvottelujen suhteen käyvät yhä vaikeaselkoisimmiksi, voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: Vallitseeko sen ja Kreikan hallituksen välillä todellakin koheesiorahaston hankkeiden osalta täydellinen yhteisymmärrys niiden hallinto- ja valvontajärjestelmän suhteen?
Given that these ‘stories’ are multiplying and the issues being raised in the negotiations in progress between the EU and Greece are becoming increasingly muddied, can the Commission clarify whether, in regard to Cohesion Fund projects, there is total agreement with the Greek Government on the management and control system for those projects?
Jos vastaus on kyllä, onko kreikkalainen osapuoli kiinnittänyt komission huomiota muihin ongelmiin, jotka muodostaisivat koheesiorahastoa koskevan "ikävän jutun" Kreikassa?
If so, have the Greek authorities reported other problems to the Commission which might explain the ‘sorry story’ of the Cohesion Fund in Greece?
Mitä tulee edellä mainittuun, talousministeriön edustajan mainitsemaan "toiseen juttuun", ymmärtääkö komissio kyseisen edustajan esittämän valituksen sisällön, joka koski sitä, ettei komissio ole hyväksynyt ehdotettua kreikkalaista järjestelmää?
As regards the ‘other story’ referred to by the Ministry of Finance spokesman, does the Commission understand the substance of his complaint that the EU refuses to accept the system proposed by Greece?
Jos vastaus on kyllä, mikä loppujen lopuksi erottaa asian kaksi osapuolta ja estää — talousministeriön mukaan — yhteisön kolmatta tukikehystä koskevien neuvottelujen saattamisen ajoissa loppuun?
If so, what finally is dividing the two parties and preventing — according to the Ministry of Finance — the completion of negotiations on the 3rd CSF in due time?
Mitkä olivat Kreikan koheesiorahastolle esittämät maksupyynnöt (hankekohtaisesti ja yhteensä) vuosina 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 (tähän päivään asti)?
What requests for payments did Greece submit to the Cohesion Fund (for each project and in total) in 2001, 2002, 2003, 2004 and 2005 (to date)?
Mitä maksuja koheesiorahastosta suoritettiin Kreikalle (hankekohtaisesti ja yhteensä) samoina vuosina?
What payments were made to Greece from the Cohesion Fund (for each project and in total) for the same years?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1959/05
WRITTEN QUESTION E-1959/05
Aihe: Komission yksiköiden vastuut koskien yhteisön kolmannen tukikehyksen virheellistä täytäntöönpanoa Kreikassa
Subject: Responsibility of the Commission's departments for faulty implementation of projects under the 3rd CSF in Greece
Kreikkalaiset viranomaiset ovat jokin aika sitten päättäneet sälyttää kokonaan kreikkalaisten veronmaksajien harteille — valtion talousarvion kautta — monien sellaisten hankkeiden kustannukset, jotka kuuluivat alun perin yhteisön kolmannen tukikehyksen piiriin, mutta joissa havaittiin avoimuutta ja laatua koskevia ongelmia.
The Greek authorities recently decided that Greek taxpayers — via the national budget — will shoulder the full cost of numerous projects which originally formed part of the 3rd CSF but in which problems with transparency and quality were identified.
Tämän lisäksi komissio on varoittanut myös tulevien määrärahaleikkausten vaarasta, johtuen edellä mainittujen ongelmien esiintymisestä myös muissa hankkeissa.
Furthermore, the Commission has also warned of the risk of future cuts in appropriations because the same problems exist in other projects.
Minä ajanjaksona edellä mainitut hankkeet, jotka on poistettu tukikehyksen piiristä ja joiden kustannukset kreikkalaiset veronmaksajat joutuvat nyt kattamaan sataprosenttisesti, tarkalleen sanoen toteutettiin?
During which period of time exactly were the above, CSF-excluded projects carried out, the cost of which, moreover, will be borne entirely by the Greek taxpayers?
Ketkä olivat (nimeltä mainiten) ne komission aluepolitiikan pääosaston virkamiehet, joiden vastuulle heidän yksikkönsä olivat määränneet tiettyjen hankkeiden — joiden yhteydessä havaittiin edellä mainittuja ongelmia — seurannan niiden täytäntöönpanokaudella?
Which officials (by name) of the Commission's Directorate-General for Regional Policy were entrusted by their department with the task of monitoring, during the implementation period, the specific projects in which the above problems were identified?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1960/05
WRITTEN QUESTION E-1960/05
Komissaari Rehn vastasi kysymykseeni E-1339/05 sanoen, että perustamissopimuksen 49 artiklan mukaan jokainen eurooppalainen valtio, joka kunnioittaa 6 artiklan 1 kohdassa määriteltyjä periaatteita, voi hakea unionin jäsenyyttä.
In replying to my written question E‑1339/05, Commissioner Rehn stated that, under Article 49 of the Treaty, any European State which respects the principles set out in Article 6(1) may apply to become a member of the Union.
Muistutetaan, että Israel on jo vuosia osallistunut eurooppalaisiin urheilutapahtumiin (Mestareiden liiga, koripallon Euroopan mestaruusturnaus ym.), eurooppalaiseen Eurovision laulukilpailuun ym.
At the same time, Israel has for years been taking part in European sports events (Champions League, European basketball championship, etc.) in the Eurovision Song Contest, etc.
Mikä on "eurooppalaisen valtion" määritelmä?
What then is the definition of a ‘European State’?
Pidetäänkö sellaista maata kuten Turkki, jonka alueesta vain 3 prosenttia on Euroopassa ja 97 prosenttia Aasiassa, "eurooppalaisena valtiona"?
Is a country such as Turkey — with only 3 % of its territory in Europe, the remaining 97 % being in Asia — considered a European State?
Voiko Armenia — jonka kansa on antanut paljon eurooppalaiselle kulttuurille — tai Israel, joka jo osallistuu eurooppalaisiin kilpailuihin kuten Eurovision laulukilpailu tai jalkapallon ja koripallon Euroopan mestaruuskilpailut, jättää EU:n jäsenyyshakemuksen, joka voisi johtaa jossakin myöhäisemmässä vaiheessa niiden liittymiseen unioniin?
Can a country such as Armenia, whose people have contributed so much to European civilisation, or Israel, which is already participating in the European events, such as the Eurovision Song Contest or European football and basketball championships, eligible to apply for EU membership with at least some prospect of acceptance?
Mikäli vastaus on kyllä, kuinka EU voisi kieltäytyä ottamasta jäsenekseen mitä tahansa muuta aasialaista tai afrikkalaista Välimeren maata?
If so, how could the EU then justify refusing membership to any other Asian country or any African country in the Mediterranean area?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1961/05
WRITTEN QUESTION E-1961/05
He ovat ottaneet yhteyttä Irlannin viestintäviranomaiseen (ComReg) signaalin heikentämiseksi.
Residents have contacted ComReg the communications regulator in Ireland to lower the signal.
He kärsivät yhä edelleen vakavista oireista.
To date they continue to experience adverse symptoms.
Katsomme näiden valitusten johdosta, että vuodelta 1978 peräisin olevat ohjearvot on ylitetty ja että säteilytasot ovat liiallisia.
Arising from these complaints, we believe that the guidelines laid down by the EU in 1978 have been exceeded and the radiation levels are excessive.
Esimerkiksi 16 GHz aiheuttaa epilepsiaa.
For example, 16 ghz produces epilepsy.
Tietojemme mukaan Irlannin poliisiasemien lähetystaajuus on 17,2 GHz sekunnissa.
We are informed that police stations in Ireland are emitting 17.2 ghz per second.
Mitä ohjearvot pitävät sisällään?
What are the guidelines?
Lisäksi on yleisesti tiedossa, että näissä standardeissa tai ohjearvoissa otetaan huomioon vain säteilyn lämpövaikutukset eikä muita vaikutuksia ja että testit suoritetaan vain yhdellä taajuudella, vaikka mastossa on useita taajuuksia.
Furthermore, it is commonly held that these standards/guidelines only acknowledge the thermal effects of radiation and not the non-thermal, and when tests are carried out we believe they are conducted on one channel despite the existence of several channels on the mast.
Katsomme siksi, että testejä suoritettaessa ei oteta huomioon muuta kuin lämpösäteilyä ja että lukemat ovat epäluotettavia "yksikanavaisen" testin vuoksi.
Therefore, we believe that not only is there lack of acknowledgement of non-thermal radiation when carrying out the tests, but the readings are inaccurate because of 'one-channel' testing.
Kun testejä suoritetaan, suoritetaanko ne kaikilla taajuuksilla, ja tutkitaanko testissä myös muuta kuin lämpösäteilyä?
When tests are carried out, are they carried out on all channels and does the test check for non-thermal radiation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1962/05
WRITTEN QUESTION E-1962/05
Aihe: Eritrean vakava tilanne
Subject: Serious situation in Eritrea
Eritrean tilanne vaikeutuu päivä päivältä, ja alueelta saadaan jatkuvasti tietoja ihmisoikeusloukkauksista.
The situation in Eritrea is becoming steadily more difficult, with reports of human rights violations continuing to come in and poverty increasing as the cost of living rises.
Köyhyys lisääntyy ja samalla elinkustannukset nousevat, ja tilanne on erityisen vaikea naisten kannalta, jotka joutuvat suorittamaan usean vuoden pituisen asepalveluksen.
The situation is particularly difficult for women, who are forced to undergo long years of military service.
Voiko komissio aiemmin määrätyt sanktiot huomioon ottaen ilmoittaa, mitä konkreettisia poliittisia ja humanitaarisia aloitteita se aikoo tehdä yhdessä neuvoston kanssa eritrealaisten kärsimysten helpottamiseksi?
Bearing in mind the sanctions imposed in the past, what practical political and humanitarian action does the Commission intend to promote in conjunction with the Council, with a view to alleviating the suffering of the Eritrean population?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1965/05
WRITTEN QUESTION E-1965/05
Aihe: Lemmikkieläinten kuljetukset
Subject: Transport of pet animals
Kansalaisten ja muiden tahojen Kreikassa esittämien valitusten mukaan Kreikasta on jo vuosien ajan viety Pohjois-Eurooppaan (Saksaan, Hollantiin, Belgiaan, Englantiin jne.) suuria määriä lemmikkieläimiä, lähinnä koiria, adoptoitaviksi perheisiin.
For many years individuals and organisations in Greece have been expressing concern at the large numbers of pet animals, mainly dogs, being taken from Greece for adoption by households in northern Europe (Germany, the Netherlands, Belgium, United Kingdom, etc.).
Nämä kuljetukset ovat vastoin vuonna 2003 laadittua kansallista lainsäädäntöä ja on selvää, ettei lemmikkieläinten muita kuin kaupallisia kuljetuksia koskevan asetuksen N:o 998/2003 edellyttämiä riittäviä rajatarkastuksia suoriteta.
Such practices infringe national legislation adopted in 2003 and are obviously being carried out in the absence of adequate border controls under the terms of Directive 998/2003 on the non-commercial movement of pet animals.
Nämä eläimet on tarkoitus luovuttaa perheisiin, jotka maksavat niistä korvauksen (125—175 euroa), joka kattaa steriloinnista, merkitsemisestä sekä eläinlääkärin tarkastuksesta koituvat kustannukset ja tukimaksun eläinten adoptoitaviksi toimittamisesta huolehtivalle järjestölle.
The animals are then presumably sold to households for a price of around EUR 125 to 175 to cover costs of sterilisation, marking, veterinary examination and the administrative costs of the adoption organising.
Joissakin tapauksissa nämä kustannukset on jo katettu kansallisista varoista paikallishallinnon kautta, eikä edellä mainitun summan periminen ole oikeutettua, vaan järjestö kerää sen omaksi hyödykseen.
In certain cases, however, such payments are unjustified, the costs having already been met by the local authorities of the country concerned.
Kun otetaan huomioon, että tilat, joissa eläimiä pidetään ennen niiden kuljettamista, ovat laittomia, että eläinten kuljetusta ei valvota, eikä jokaisen eläimen uutta omistajaa ilmoiteta, voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: Onko se tietoinen näistä kuljetuksista, ja mihin toimiin se aikoo ryhtyä turvatakseen niiden tuhansien eläinten kohtalon, jotka vuosittain viedään adoptoitaviksi sellaisiin maihin kuten Belgia, joka on haastettu Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen siitä, että siellä kodittomia eläimiä on käytetty laajalti koe-eläiminä ja muihin tarkoituksiin?
In view of the fact that the establishments organisations housing the animals prior to transport are operating illegally, that transport conditions are not being properly monitored and that new owners sometimes fail to register their pets, can the Commission say whether it is aware of such practices and what measures it intends to take to protect the welfare of the thousands of animals sent for adoption to countries such as Belgium, against which proceedings have been initiated before the Court of Justice for the extensive use of stray animals for experimental and other purposes?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1966/05
WRITTEN QUESTION E-1966/05
Aihe: Poliittiset vangit Iranissa
Subject: Political prisoners in Iran
Olen erittäin huolestunut Ahmad Batebin, Akbar Ganjin, Peyman Piranin ja Nasser Zarafshanin pitämisestä edelleen vankilassa ja heidän terveydentilansa heikentymisestä, mikä johtuu vankilan olosuhteista ja lääketieteellisen avun puutteesta.
My urgent concern is about the continued imprisonment and the deterioration in the state of health of Mr Ahmad Batebi, Mr Akbar Ganji, Mr Peyman Piran and Mr Nasser Zarafshan, caused by prison conditions and lack of medical attention.
Nämä vangit ovat parhaillaan vankeina Iranissa, ja heidän oikeutensa on riistetty.
These prisoners are today imprisoned in Iran and are being denied their rights.
Vangitseminen rikkoo myös kaikkia Iranin islamilaisen tasavallan tunnustamia kansainvälisiä sopimuksia.
The imprisonment is also a violation of all international conventions which have been recognised by the Islamic Republic of Iran.
Nämä henkilöt ovat pidätettyinä vain siksi, että he harjoittivat rauhanomaisesti ilmaisunvapauttaan Iranin ratifioiman kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 19 artiklan mukaisesti.
These individuals are being detained solely for having peacefully exercised of their right to freedom of expression as guaranteed by Article 19 of the International Covenant on Civil and Political Rights, which Iran has ratified.
Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä parantaakseen näiden neljän vangin ja kaikkien muiden poliittisten vankien tilannetta Iranissa?
What measures is the Council planning to take to improve the situation of these four prisoners and all other political prisoners in Iran?
Myös neuvosto on huolestunut lukuisten iranilaisten vankien, kysymyksessä mainitut henkilöt mukaan lukien, terveydentilasta, sairaanhoidon puuttumisesta ja vankilaolosuhteista.
The Council shares the concern about the health, lack of medical attention and prison conditions in general of a number of Iranian prisoners, including those mentioned in the question.
EU jatkaa näiden ja muiden tapausten tiivistä seurantaa, myös osana EU:n ja Iranin välistä ihmisoikeusvuoropuhelua.
The EU will continue to follow these and other cases closely, including in the context of the EU-Iran human rights dialogue.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1967/05
WRITTEN QUESTION E-1967/05
Aihe: Romanien huono kohtelu Romaniassa poliisien toimesta
Subject: Mistreatment of Roma by police in Romania
Mihin toimiin Romanian viranomaiset aikovat ryhtyä vuosina 2005 ja 2006 romanien huonon kohtelun estämiseksi tulevaisuudessa?
What will the Romanian authorities do in 2005 and 2006 to prevent further mistreatment of Roma?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1968/05
WRITTEN QUESTION E-1968/05
Aihe: Romaniassa toteutettavat aikuiskoulutustoimet romaneja varten
Subject: Adult education measures for Roma in Romania
Romanian hallituksen mukaan vain 27 prosentilla romaneista oli pysyvä työ ja vain puolia näistä työpaikoista voitiin pitää ammattitaitoa vaativina työpaikkoina.
According to the Romanian Government, only 27 % of Roma have steady jobs and only half of those jobs are considered skilled.
Yli 45 vuotta vanhoista romaneista noin 30 prosenttia oli lukutaidottomia.
Illiteracy among Roma above the age of 45 is approximately 30 %.
Aikooko Romanian hallitus toteuttaa aikuiskoulutusohjelmia Romaniassa mukaan lukien lukutaidon ja sosiaalisten perustaitojen opettaminen sekä ammattikoulutus?
Will the Government of Romania implement adult education programmes for Roma, including literacy and basic social skills teaching and vocational training?
Kuinka komissio aikoo tukea näitä toimia?
How will the Commission support such efforts?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1969/05
WRITTEN QUESTION E-1969/05
Aihe: Romanian romaniyhteisöjen oikeuksia ajavan viraston (National Office for Roma) valmiudet
Subject: Capacity of the National Office for Roma in Romania
Vuonna 2004 romanikansalaisjärjestöt väittivät, että romanien tilanteen parantamista Romaniassa koskevan vuoden 2001 kansallisen strategian avulla oli saatu aikaan vain vähäisiä käytännön tuloksia, varsinaisten toimeenpanevien tahojen perustamista lukuun ottamatta.
In 2004 Roma NGOs asserted that, with the exception of setting up implementing bodies, the 2001 National Strategy for the Improvement of the Situation of Roma in Romania had few practical results.
Virastossa ei ollut tarpeeksi henkilökuntaa eikä henkilökuntaa ollut koulutettu riittävästi.
The relevant office, in particular, was understaffed and its staff not sufficiently trained.
Tämän lisäksi viraston 64 miljardin lein budjetti ei ollut riittävä viraston strategian toteuttamiseksi.
Furthermore, its budget of approximately 64 billion lei was insufficient to implement its strategy.
National Office for Roma ‑virasto piti yllä tietokantaa romaniyhteisön asuinoloista ja tarpeista.
The National Office for Roma maintained a database on the living conditions and needs of the Roma community.
Mihin toimiin Romanian hallitus aikoo ryhtyä vuonna 2005 ja 2006 National Office for Roma ‑viraston valmiuksien vahvistamiseksi?
What will be undertaken by the Government of Romania in 2005 and 2006 to strengthen the capacity of the National Office for Roma?
Kuinka komissio tukee kyseisiä toimia?
How will the Commission support such efforts?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1970/05
WRITTEN QUESTION E-1970/05
Aihe: Romanien syrjintä Puolassa
Subject: Discrimination against Roma in Poland
Vuonna 2004 romanien sosiaalinen syrjintä oli yleistä Puolassa.
In 2004 societal discrimination against Roma in Poland was common.