natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Katsooko komissio, että alalla on mahdollista kehittää sääntelyä tai käytännesääntöjä ja matkustajatiedottamista?
Does the Commission believe that either regulation or the development of codes of good practice, combined with information to travellers, could hopefully be developed in this area?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0786/06
WRITTEN QUESTION E-0786/06
esittäjä(t): Stéphane Le Foll (PSE)
by Stéphane Le Foll (PSE)
Aihe: Kasvinjalostajanoikeuksien suojeleminen
Subject: Protection of plant varieties
Ranskan maanviljelijät ovat huolissaan, miten tulevaisuudessa käy poikkeusluvalle, jonka perusteella kasvinjalostajanoikeuksia koskeva Euroopan unionin lainsäädäntö antaa heille mahdollisuuden käyttää omaa satoviljaa kylvösiemeninä.
French farmers have expressed their concern as to the future of the derogation granted to them under European rules on plant varieties, which gives them the possibility of using their own crops for sowing purposes.
Voiko komissio ilmoittaa, aikooko se lähiaikoina ehdottaa voimassa olevaan lainsäädäntöön muutosta, jolla kumottaisiin kyseinen poikkeuslupa?
Can the Commission tell us if it envisages abolishing this derogation in the near future by changing the existing rules on this matter?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0787/06
WRITTEN QUESTION E-0787/06
Aihe: Kuluttajajärjestöjen erityishankkeisiin tarkoitettujen määrärahojen huono hallinnointi
Subject: Bad management of funds intended for specific projects by consumer associations
Keskeisimpiin kuuluvan toimen tarkoituksena on 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti (toimi 18) osallistua jäsenvaltioiden kuluttajajärjestöjen suunnittelemien erityishankkeiden rahoittamiseen, jotta kuluttajapolitiikan tavoitteiden toteuttamista edistettäisiin merkittävällä tavalla.
One of the most important measures consisted, in accordance with Article 7, paragraph 4 (Action 18), in co-funding specific projects presented by consumer organisations in the Member States, in order to ‘make a significant contribution to achieving consumer policy objectives’.
Vaikka unioni laajeni hiljattain, kuluttajajärjestöjen esittelemien hankkeiden määrä on pudonnut romahdusmaisesti: vuonna 1998 tukea anottiin 378 hankkeelle ja vuonna 2005 ainoastaan 17 hankkeelle, joista vain 4 hyväksyttiin.
Despite the recent enlargement, the number of projects presented for co-funding for this purpose by consumer organisations has gone from 378 in 1998 to 17 (only 4 of which were accepted) in 2005.
Miten komissio aikoo järjestää uudelleen kyseisten määrärahojen hallinnoinnin vuonna 2006, jotta kaikki kuluttajajärjestöt — eivätkä ainoastaan kaikkein suurimmat — pystyisivät kyseisen päätöksen hengen mukaisesti esittämään rahoituspyyntöhakemuksia asianmukaisella tavalla ja käyttäen niihin aikaa ja rahaa?
Can the Commission say how it intends to reorganise entirely the management of these appropriations in 2006, so that all consumer organisations, and not only the most powerful ones, can invest time and money in responding constructively to the call for projects, in keeping with the spirit of the decision.
Voiko komissio ilmoittaa: —
In particular, can the Commission say whether: —
Aikooko se tulevaisuudessa julkaista ehdotuspyynnön kesäkuukausien aikana? —
it again envisages publishing the call for projects in the summer; —
Ovatko rahoituskriteerit, joiden mukaan hankkeiden rahoitusosuus on enintään 75 prosenttia, aina yhtä tiukkoja? —
the funding criteria for being granted up to 75 % of the cost of projects will continue to be so restrictive; —
Testataanko tietokoneohjelmia etukäteen? —
the computer programmes will be tested in advance; —
Suunnitteleeko se jonkinlaista korvausta arvioinnin jälkeen hylätyille hankkeille? —
it is providing in some way for projects already assessed and rejected to be resubmitted; —
Aikooko se varata määrärahoja pienille mutta hyvin aktiivisille ja tehokkaille järjestöille?
it is planning to earmark some funds for organisations that are less powerful, but nevertheless active and effective?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0788/06
WRITTEN QUESTION E-0788/06
Sukupuolitauteja, kuten klamydiaa, herpestä, tippuria ja kuppaa, esiintyy yhä enemmän.
Venereal diseases such as chlamydia, herpes, gonorrhoea and syphilis are on the increase.
Pelkästään Englannissa yli 750000 henkilöä sai tartunnan viime vuonna.
In England alone some 750000 people contracted one of these diseases in the past year.
Klamydia on vähäoireinen, ja se voi hoitamattomana aiheuttaa hedelmättömyyttä ja kohdun ulkopuolisia raskauksia.
Chlamydia, for which there are few symptoms, can result in sterility and extra-uterine pregnancy if left untreated.
Jopa kuppa, jota pidettiin jo melkein hävinneenä, on alkanut huolestuttavasti levitä uudelleen.
Even syphilis, which it was thought no longer existed, has started to spread again in alarming fashion.
Näiden sukupuolitautien leviämisen estämiseksi Ison-Britannian hallitus on päättänyt jakaa kansalaisille yleisillä paikoilla, kuten supermarketeissa ja huoltoasemilla, ilmaispakkauksia, joiden avulla kukin voi kotonaan, täydessä yksityisyydessä, tehdä sukupuolitautitestin.
To counter the spread of these venereal diseases, the British Government has decided to make free kits available to the public, in busy areas such as supermarkets and service stations, that enable tests for sexually transmitted diseases to be conducted at home and in total privacy.
Pystyykö komissio arvioimaan, missä määrin nämä taudit ovat lisääntyneet jäsenvaltioissa ja antamaan tilanteesta yleisluonteisen arvion?
Is the Commission able to assess the extent to which these diseases have increased in the Member States and give a general overview of the situation?
Pitääkö komissio aiheellisena käynnistää aiheesta tiedotuskampanjan ja tukea hankkeita, joiden avulla annetaan tietoa näihin tauteihin liittyvistä riskeistä?
Does it not feel that an information campaign should be launched and projects promoted to help publicise the risks of these diseases more effectively?
Mitä mieltä komissio on ratkaisusta, jolla Ison-Britannian hallitus pyrkii vähentämään tartunnan saaneiden määrää?
What is its opinion of the British Government's approach to limiting the number of people infected?
Olisiko komission mielestä hyödyksi, jos paikoissa, joissa harrastetaan paljon irtosuhteita ja hygienia on heikkoa, kuten vastaanottokeskuksissa, vankiloissa ja parinvaihtoklubeissa, kannustettaisiin terveystarkastuksiin ja sukupuolitautitesteistä tehtäisiin rutiinia?
Would it not consider it useful to introduce routine screening for venereal diseases and promote health checks in the areas most at risk owing to promiscuity and poor hygiene conditions, such as reception centres, prisons, partner exchange premises?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0789/06
WRITTEN QUESTION E-0789/06
Aihe: Aivokalvontulehduksen seurantakeskus
Subject: Meningitis monitoring centres
Tietääkö komissio, kuinka paljon tautia esiintyy yksittäisissä jäsenvaltioissa ja kuinka monta kuolemantapausta tauti on aiheuttanut niissä?
Is the Commission aware of the rate at which meningitis strikes in the various Member States and can it specify how often the disease is fatal?
Kun otetaan huomioon, kuinka vakavasta sairaudesta on kyse, olisiko komission mielestä perustettava seurantakeskuksia, jotta voitaisiin tutkia aivokalvontulehdustapauksia ja torjua mahdollista epidemiariskiä?
In view of the seriousness of this disease, does it not think that monitoring centres should be set up to study cases of meningitis and manage the risks of an epidemic?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0790/06
WRITTEN QUESTION E-0790/06
Aihe: Tekninen konsultointi Euroopan unionille
Subject: Technical consultancy services to the EU
Voisiko komissio: 1.
Could the Commission: 1.
Toimittaa luettelon teknisistä konsulttipalveluista, jotka vuoden 1995 jälkeen on annettu toimeksi italialaisille tutkimuskeskuksille, yliopistoille ja/tai alan ammattilaisille? 2.
provide a list of the technical consultancy services entrusted, from 1995 onwards, to Italian study centres and universities and/or to private professionals in Italy; 2.
Ilmoittaa, mitkä niiden tekemistä tutkimuksista ovat olleet hyödyksi hankkeissa, joita varten konsultointia on pyydetty? 3.
indicate which of these studies were useful and helpful to the projects for which the consultancy services were requested; 3.
Kertoa, onko mahdollinen konsultoinnin tuloksen käyttämättä jättäminen johtunut siitä, että hanketta ei toteutettu vai tehdyn tutkimuksen soveltamattomuudesta? 4.
specify whether any non-take up on the consultancy services provided was due to the non‑realisation of the planned project, or to the unsuitability of the study submitted; 4.
Kertoa, kuinka monta italialaista konsulttitutkimusta liittyy parhaillaan toteutettaviin hankkeisiin? 5.
state the number of Italian consultancy services relating to projects in progress; 5.
Ilmoittaa, millä perusteilla komissio tekee konsulttisopimuksia?
state which criteria it takes as the basis for awarding consultancy contracts?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0791/06
WRITTEN QUESTION E-0791/06
Aihe: Puute pätevästä työvoimasta Puolassa ja muissa uusissa EU:n jäsenvaltioissa ammattilaisten lähdettyä töihin vanhoihin jäsenvaltioihin
Subject: Shortage of qualified personnel in Poland and other new EU Member States due to an exodus of skilled workers to the old Member States
Pitääkö paikkansa, että Puolan tilastokeskuksen mukaan 14 prosentilla Puolan työnantajista on vaikeuksia löytää pätevää työvoimaa, kun ennen Puolan liittymistä Euroopan unioniin vastaava prosenttiluku oli 8?
Is it true that, according to the Polish Statistical Office, 14 % of employers in Poland are experiencing difficulties in finding qualified personnel, as against 8 % before Poland's accession to the European Union?
Mitkä ovat vaikeasti täytettävien avoimien työpaikkojen verrannolliset luvut Euroopan unionin muissa Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltioissa?
What are the comparable figures for vacancies which are difficult to fill in the other EU Member States in central and eastern Europe?
Millä aloilla tätä ilmiötä esiintyy?
In what sectors does this phenomenon exist?
Pitääkö paikkansa, että 20 prosenttia Puolan rakennusalan yrityksistä ja 33 prosenttia puunjalostusalan yrityksistä kärsii työvoimavajeesta?
Is it true that 20 % of building companies and 33 % of wood processing companies in Poland are short of personnel?
Jos ei, niin millainen tilanne sitten on?
If not, what is the situation?
Miten Puolan työmarkkinoihin vaikuttaa, kun nykyiset työvoiman vapaata liikkuvuutta toisten EU:n jäsenvaltioiden kautta koskevat rajoitukset poistetaan?
What will the impact be on the Polish labour market if other EU Member States lift the present restrictions on the free movement of workers?
Miten paljon Euroopan unionin itäpuolella sijaitsevien maiden työvoimaa siirtyy Puolaan ja muihin uusiin EU:n jäsenvaltioihin?
What numbers of workers are migrating from countries to the east of the European Union to Poland and to the other new EU Member States?
Millaista politiikkaa vuonna 2004 EU:hun liittyneet jäsenvaltiot noudattavat ottaessaan työntekijöitä töihin sellaisista valtioista, jotka eivät kuulu EU:hun ja joissa on alempi palkkataso kuin niillä itsellään?
What is the policy of the Member States which acceded in 2004 regarding the employment of workers from states which do not belong to the EU and which have lower wage levels than they themselves have?
Mitä komissio aikoo tehdä estääkseen työvoimavajeen uusissa jäsenvaltioissa ja tulevissa jäsenvaltioissa Bulgariassa, Romaniassa ja Kroatiassa?
What will the Commission do to prevent a shortage of workers in the new Member States and in the future Member States Bulgaria, Romania and Croatia?
Lähde: alankomaalainen päivälehti ”Trouw”, 15. helmikuuta 2006.
Source: Trouw daily newspaper, 15 February 2006.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0792/06
WRITTEN QUESTION E-0792/06
Aihe: Eurooppalainen elintensiirtojen rekisteröintijärjestelmä
Subject: European registration system for transplant organs
Eurooppalaisella Eurotransplant-rekisteröintijärjestelmällä turvataan saatavilla olevien elinten vastuuntuntoinen rekisteröinti, näiden elinten välitys ja siten myös turvallisuus välittämällä saatavilla olevat elimet ja kudokset potilaille Eurotransplant-järjestelmään liittyneissä maissa.
The European registration system for the availability of organs, Eurotransplant, ensures responsible management of registration, ‘distribution’ and thus safety in the allocation of the organs and tissues available to the affiliated countries.
Toistaiseksi EU:n jäsenvaltioista vain Alankomaat, Belgia, Luxemburg, Itävalta ja Slovenia ovat liittyneet Eurotransplant-järjestelmään.
At present only the Member States the Netherlands, Belgium, Luxembourg, Austria and Slovenia are affiliated to Eurotransplant.
Tunteeko komissio elintensiirtoja koskevan eurooppalaisen Eurotransplant-rekisteröintijärjestelmän?
Is the Commission aware of the European registration system for organ transplantation, Eurotransplant?
Mikäli ei tunne, onko komissio tavalla tai toisella ollut tekemisissä elintensiirtojen EU:n tason koordinoinnin ja rekisteröinnin kanssa?
If not, is the Commission involved in any other form of European coordination and registration of organ transplantation?
Onko komissio sitä mieltä, että jos useammat jäsenvaltiot (kuin nykyiset viisi) osallistuisivat Eurotransplant-järjestelmään, se toimisi Euroopassa vastavoimana elinten laittomalle kaupalle ja parantaisi huomattavasti elintensiirtoon liittyvän menettelyn ja lopputuloksen laatua potilaiden näkökulmasta katsottuna?
If more Member States (i.e. more than the current five) were to participate in Eurotransplant, would this combat trafficking in organs within Europe and substantially improve the quality of the processes and end results for patients?
Onko komissio valmis ryhtymään toimenpiteisiin ja aktiivisesti kannustamaan jäsenvaltioita liittymään Eurotransplant-järjestelmään tai jopa velvoittamaan niitä siihen?
Will the Commission take measures to actively encourage participation by Member States in Eurotransplant or to make it compulsory?
Onko komissio valmis omaksumaan jäsenvaltioissa ja niiden kansalaisten keskuudessa toivotuimman tavan rekisteröidä lahjoittajat, vai kannattaako se yksittäistä vastuun säilyttämistä nykyisellä kansallisella tai alueellisella tasolla?
Will the Commission carry out a survey among Member States and their residents in order to ascertain the most desirable form of donor registration, or does it instead favour the existing individual responsibility at national or regional level?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0793/06
WRITTEN QUESTION E-0793/06
esittäjä(t): Czesław Siekierski (PPE-DE)
by Czesław Siekierski (PPE‑DE)
Aihe: EU:n jäsenvaltioiden työmarkkinoiden avaaminen
Subject: Opening of EU Member States' labour markets
Parhaillaan käydään keskustelua työmarkkinoiden avaamisesta suurimmassa osassa Euroopan unionin jäsenmaista niiden kahdeksan maan kansalaisille, jotka liittyivät EU:hun 1. toukokuuta 2004.
A debate is taking place over the opening of the labour markets of a majority of European Union Member States to citizens from eight of the countries which joined the EU on 1 May 2004.
Päätös, joka kattaa kolmen vuoden lisäajanjakson, siis 30. huhtikuuta 2009 asti, on tehtävä ennen 1. toukokuuta 2006.
The decisions covering a further three-year period, i.e. up to 30 April 2009, have to be taken by 1 May 2006.
Kaksi maata, mukaan luettuna EU:n nykyinen puheenjohtajavaltio Itävalta, on jo päättänyt säilyttää työmarkkinansa suljettuina vuoteen 2011 asti.
Two countries, including Austria, the current holder of the EU Presidency, have already decided to keep their labour markets closed until 2011.
Liittymissopimuksessa säädetään mahdollisuudesta siirtymäaikoihin mutta todetaan, että vanhojen jäsenvaltioiden on periaatteessa sovellettava yhteisön lainsäädäntöä täysimääräisesti viiden vuoden kuluttua laajentumisesta.
The Treaty of Accession provides for the possibility of transitional periods, but states that, in principle, the old Member States must fully apply Community law once five years have elapsed since enlargement.
Työmarkkinoille pääsyn rajoituksilla rikotaan EU:n yhtä perusperiaatetta, henkilöiden vapaata liikkuvuutta ja estetään inhimillisten voimavarojen asianmukaista jakautumista, jarrutetaan unionin talouden kilpailukyvyn kasvua ja haitataan Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamista.
Restrictions on access to labour markets represent a breach of one of the EU's basic freedoms, the free movement of persons, are a barrier to the proper allocation of human resources, hold back growth in the competitiveness of the Union economy and hamper the achievement of the Lisbon Strategy objectives.
Huomattava enemmistö ulkomaille työhön hakeutuvista on kausityöntekijöitä, jotka vastaavat työnantajien pyyntöihin ja täyttävät työvoiman tarvetta, jota kyseiset maat eivät itse pysty tyydyttämään omalla työvoimallaan.
A substantial majority of those taking up employment abroad are seasonal workers responding to specific requests from employers and meeting a demand for labour which the countries concerned cannot satisfy from their own workforce.
Uusista jäsenvaltioista tulevien työntekijöiden kysynnän keinotekoinen rajoittaminen johtaa siihen, että turvaudutaan toisenlaiseen työllistämiseen, kuten harmaan talouden käyttöön ja itsen työllistämiseen.
Artificial restrictions on the demand for workers from the new Member States will prompt recourse to other forms of employment, such as the black economy or self-employment.
Työntekijöiden vapaasta liikkumisesta käytävän keskustelun ilmapiiri vaikuttaa merkittävästi siihen, miten uusista jäsenvaltioista tuleviin työntekijöihin suhtaudutaan.
The atmosphere in which the question of free movement of workers is being debated has a considerable influence on how incoming workers from the new countries are perceived.
EU:n kansalaiset ovat huolissaan siitä, että uusista jäsenvaltioista alkaa tulvia halpaa työvoimaa, joka valloittaa työpaikat kohdemaan kansalaisilta ja lisää työttömyyttä.
EU citizens are worried that there will be a flood of cheap labour from the ‘new’ Member States, taking their jobs and causing higher unemployment.
Kaksi vuotta liittymisen jälkeen on Irlannin, Ruotsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan tapahtumien perusteella selvää, että synkät ennusteet eivät ole toteutuneet.
Two years after accession, it is clear from what has occurred in Ireland, Sweden and the United Kingdom that these gloomy prognoses have not been fulfilled.
Rajoitusten säilyttäminen vahvistaa ihmisten pelkoja tuhansien kutsumattomien työntekijöiden tulvasta ja vahvistaa siten vakaumusta, että kyseisiä rajoituksia tarvitaan.
Maintaining these restrictions serves to reinforce people's fears of an influx of thousands of unwanted workers, while strengthening the conviction that such restrictions are essential.
Lisäksi uusien jäsenvaltioiden kansalaiset alkavat tuntea kuuluvansa toisen luokan jäsenvaltioihin ja että laajentumista pidetään arvokkaana vain, jos se palvelee viidentoista vanhan jäsenvaltion tarpeita.
In addition, citizens of the new countries are beginning to feel that they belong to ‘second class’ Member States and that enlargement is considered of value only if it serves the interests of the 15 ‘old’ Member States.
On huomattava, että maat, jotka kaikkein päättäväisimmin sulkevat työmarkkinoitaan ovat maita, jotka ovat investoineet eniten uusiin jäsenvaltioihin, kuten Puolaan, ja käyttäneet siten hyväksi EU:n toista perusvapautta, nimittäin pääomien vapaata liikkuvuutta.
It is noticeable that the countries most determined to block access to their labour markets are the ones which have invested most heavily in the new Member States, including Poland, taking advantage of another fundamental EU freedom, the free movement of capital.
Mitä toimenpiteitä vanhat jäsenvaltiot, mukaan luettuna Itävalta, ovat toteuttaneet tai aikovat toteuttaa varmistaakseen, että niiden työmarkkinoilla noudatetaan täysimääräisesti ihmisten, mukaan lukien työntekijöiden, vapaan liikkuvuuden periaatetta EU:ssa?
What measures have the ‘old’ Member States, including Austria, taken, or do they intend to take, in order to ensure that their labour markets comply fully with the fundamental principle of the free movement of persons, including workers, within the European Union?
Kuten arvoisa kysyjä mahdollisesti tietää, päätöksen tekeminen siitä, sovelletaanko henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen laajentuneessa unionissa siirtymätoimia, kuuluu vuoden 2003 liittymissopimuksen mukaisesti täysin kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaan, eikä se siten ole neuvoston tehtävä.
As the Honourable Member is probably aware, in accordance with the Accession Treaty of 2003, the decision whether or not to apply transitional measures on the free movement of persons in the enlarged Union lies entirely within the competence of the Member States concerned and is therefore not a matter for the Council.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0794/06
WRITTEN QUESTION E-0794/06
(28. helmikuuta 2006)
(28 February 2006)
Aihe: Eläinrehun jatkojalostus elintarvikkeiksi
Subject: Processing of animal feed to produce foodstuffs
Nykyisen lintuinfluenssavaaran aikana on erittäin tärkeää valvoa EU:ssa siipikarjanlihan tuonnin ohella myös eläinrehuja.
Given the current danger of avian flu, not only do poultrymeat import controls play a central role in the EU but also the control of animal feed.
Onko komissiolla tietoa tapauksissa, joissa kolmansista maista EU:hun tuotua eläinrehua olisi jatkojalostettu määrämaassa elintarvikkeiksi?
Is the Commission aware of cases where animal feed, imported from third countries, was processed into foodstuffs in the destination country?
Jos on, mihin toimiin komissio on ryhtynyt Saksassa tehtyjen havaintojen johdosta, että kolmansista maista tuotua, ihmisravinnoksi kelpaamatonta eläinperäistä jätettä on päätynyt yhteisössä elintarvikeketjuun?
If so, what measures were taken by the Commission, in the knowledge that investigations in Germany found that certain animal waste products imported from third countries and not destined for human consumption — entered the food chain?
Onko komissiolla havaintoja siitä, että nyt yritetään väärennettyjen ilmoitusten ja asiakirjojen avulla tuoda yhteisöön lihaa, riistaa ja siipikarjaa, joka on peräisin kolmansissa maissa olevista luvattomista tuontiyrityksistä ja jota tarjotaan maailmanmarkkinoilla pilkkahintaan?
Does the Commission have any evidence that attempts are being made to import into the EU meat, game or poultry from non-authorised firms in the third country, made available on the world market at extremely cheap prices, using false declarations and false certifications?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0795/06
WRITTEN QUESTION E-0795/06
Aihe: Siipikarjanlihan tuonnissa ilmenneet säännönvastaisuudet ja petokset
Subject: Irregularities and cases of fraud in the importing of poultrymeat
Komissio on todennut yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta ja petostentorjunnasta antamansa vuosikertomuksen 2004 yhteydessä (KOM(2005)0323, 2.1. kohta), että petoksissa ja säännönvastaisuuksissa havaittu uusi suuntaus liittyy siipikarjanlihan tuontiin EU:n alueelle.
In the annex to the Commission report on the protection of financial interests and the fight against fraud 2004 (COM(2005)323, paragraph 2.1), the Commission states that there is a ‘new trend’ in confirmed cases of fraud and irregularities in the importing of poultrymeat to the EU.
Erityisen huolestuttavaksi asian tekee tällä hetkellä vallitseva lintuinfluenssariski.
In the light of the current danger of avian flu, this statement is particularly disturbing.
Voiko komissio esittää yleiskatsauksen EU:hun vuosina 2000—2005 tuodun siipikarjanlihan määristä ja alkuperästä?
Can the Commission give an overview of the amount and origin of poultrymeat imports to the EU from third countries between 2000 and 2005?
Voiko komissio kertoa yksityiskohtia ilmoitetuista säännönvastaisuuksista tai petostapauksista, jotka liittyvät siipikarjanlihan tuontiin vuosina 2000—2005?
Can the Commission provide details of the extent of reported irregularities/cases of fraud in the importing of poultrymeat to the EU between 2000 and 2005?
Voiko komissio kertoa, mistä maista vääriin ilmoituksiin perustuva tuonti on pääosin peräisin?
Can the Commission state from which countries was the falsely declared poultrymeat mainly imported?