natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vielä pohjoisempana Mauritaniassa asiantuntijat ovat löytäneet kupari- lyijy-, rauta- ja sinkkiesiintymiä kahden maan väliseltä alueelta.
Further to the north, French experts have discovered copper, lead, iron and zinc in areas straddling both countries.
Ilmeisesti uutta löytöä seuraavat erittäin läheltä kaksi marokkolaista kaivostoimintaan erikoistunutta laitosta, jotka ovat fosfaattien käyttöä valvova OCP ja Marokon tärkeimmän rahoittajan, holdingyhtiö Omnium Nord African ‑yhtiön kaivosalan tytäryhtiö.
It appears that these findings are being closely followed by Moroccan companies specialising in mineral production, namely the OCP Group (Office Cherifien des Phosphates) and the mining subsidiary of the Omnium Nord Africain Group, Morocco's biggest financial conglomerate.
Voiko komissio toimittaa lisää tietoa kyseisistä löydöksistä?
Could the Commission provide further information on this discovery?
Eikö komission mielestä länsisaharalaisten pitäisi hyödyntää malmiesiintymiä itse ja omaksi hyödykseen?
Is the Commission of the opinion that these mining deposits should be exploited by and for the Sahrawi people?
Miten komissio aikoo varmistaa, että esiintymien hyödyntäminen auttaa taloudellisesti länsisaharalaisia?
How will the Commission ensure that the exploitation of these deposits produces economic benefits for the Sahrawi people?
Aikooko komissio luoda järjestelmän, jotta Marokon kuningaskunta ei anasta itselleen esiintymiä ja kunnioittaa Länsi-Saharan kansan täysivaltaisuutta alueeseensa?
Does the Commission intend to create any mechanism to prevent the Kingdom of Morocco from taking control of these deposits and to ensure that the Sahrawi people´s sovereignty over its own territory is respected?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010347/2010
Question for written answer E-010347/2010
Aihe: Lentojen verottaminen
Subject: Tax on flights
Itävallan tai Saksan kaltaiset maat ovat tehneet veroaloitteita, joiden tavoitteena on verottaa lentoliikenteen toiminnasta aiheutuvia päästöjä.
Countries such as Germany and Austria have introduced fiscal measures to tax air transport activities for their emissions.
Toisin sanoen lyhyiden välimatkojen lennoista (Libya, Marokko ja Tunisia mukaan luettuina) peritään kahdeksan euron maksu, keskipitkien välimatkojen lennoista 25 euron maksu ja pitkien välimatkojen lennoista 45 euron maksu.
Germany has introduced a tax scale based on journey length, which includes an EUR 8 tax on short flights (including flights to Libya, Morocco and Tunis), EUR 25 for medium- distance flights and EUR 45 for long-distance flights.
Kyseisten veroluonteisten maksujen ongelmana on se, ettei ole edellytetty, että niistä saadut tulot sijoitettaisiin uudelleen kestävään infrastruktuuriin.
The problem is that there is no requirement to reinvest the income from these taxes in sustainable infrastructure.
Ei ole kovin järkevää verottaa lentokoneiden päästöjä, jos Saksan osavaltiot voivat sen jälkeen rakentaa maanteitä päästöistä kannetuilla verovaroilla.
In this sense, it is pointless for aircraft to be taxed for emissions if the proceeds of these taxes can then be used by the Länder to build new roads.
Lentoliikennettä kestävämmälle liikenteelle ei ole myöskään myönnetty ylimääräisiä verohelpotuksia.
Nor are complementary tax incentives being offered to more sustainable forms of transport.
Toisaalta kilpailun edistäminen monenlaisessa tarjonnassa, myös liikennealalla, kuluttajan aseman parantamiseksi on yksi Euroopan kehittämisen kulmakivistä.
Moreover, the promotion of competition among different service providers, including in transport, so that consumers get a better deal, is one of the cornerstones of the European enterprise.
Katsooko komissio, että sisäisten lentojen verottamisen yleistäminen tasoittaisi rautatieliikenteen kaltaisen kestävän liikenteen mahdollisuuksia lentoliikenteeseen nähden?
Does the Commission believe that application of a Europe-wide tax on internal flights would level the playing field for sustainable transport options such as rail travel?
Katsooko komissio, että sen toimivaltaan kuuluu ottaa käyttöön EU:n tasolla lentoliikenteen toimintaa koskevia veroluonteisia maksuja, joiden tavoitteena on kehittää kaupallista liikennettä ja rahtiliikennettä yhä kestävämmäksi unionin yhteismarkkinoilla?
Does the Commission believe that it is within its competence to create a Community-wide tax regime for air transport activities in order to encourage more sustainable forms of commercial and cargo transport in the EU common market?
Mikäli näin on, olisiko komissio valmis asettamaan mainituille veroluonteisille maksuille ehtoja, joiden mukaan sijoitukset olisi suunnattava vähitellen uudelleen Euroopan liikenteen johtavista toimijoista rautatieliikenteen kaltaisiin yhä kestävämpiin liikennejärjestelmiin?
If so, would the Commission be prepared to link such taxes to investment in a gradual reconversion of European transport patterns towards more sustainable options, such as rail travel?
Edistäisikö Euroopan unioni lisäksi kestävän liikenteen toimintaa verohelpotuksin?
Would the Commission provide additional incentives for sustainable forms of transport through tax reductions?
Katsooko komissio, että mainitun aloitteen avulla pystyttäisiin tarkentamaan tarkoituksenmukaisesti kestävän liikenteen edistämistä?
Does the Commission agree that an initiative of this type would provide an appropriate means of promoting sustainable transport?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010348/2010
Question for written answer E-010348/2010
Aihe: Viestintästrategia – ”Sisämarkkinoiden toimenpidepaketti”
Subject: Communication strategy — ‘Towards the Single Market Act’
Euroopan komissio esitteli 27. lokakuuta suunnitelman uudeksi ”sisämarkkinoiden toimenpidepaketiksi” (KOM(2010)0608 lopullinen).
On 27 October 2010 the Commission presented its plans for a new European Act for a single internal EU market (COM(2010)608 final).
Toistaiseksi on kuitenkin vielä epäselvää, minkä muodon keskustelu käytännössä saa.
How this whole debate will turn out in practice, however, is still unclear.
Tiedotusvälineiden riittämätön kiinnostus jäsenvaltioissa sai aikaan asiakirjan julkistamisen.
Not even the publication of the documents has aroused much media attention in the Member States.
Komission pitäisi osoittaa kiinnostusta mahdollisimman useiden kansalaisten mielipiteisiin ja käyttää tilaisuutta hyväkseen tiedottaakseen sisämarkkinoiden eduista tavallisille kuluttajille, joiden tiedot alueesta ovat vaillinaisia, usein hämmentäviä tai jopa kielteisiä.
The Commission should care about the opinions of the widest possible range of citizens and take the opportunity to inform the public of the advantages and benefits of the internal market to ordinary consumers, whose information in this area is insufficient, often confused or even negative.
Se kuitenkin edellyttää komissiolta paljon suurempia ponnisteluja sen esiintyessä tiedotusvälineissä ja esitellessä tämän ehdotuksen lisäksi sisämarkkinoita yleensä.
This calls for the greatest possible effort on the Commission’s part to promote and enhance the media image not just of these proposals but also of the internal market itself.
Pelkkä muodollinen yritys kysyä kansalaisten mielipidettä ei riitä.
A perfunctory attempt to ascertain citizens’ opinions is not enough.
Kansalaisille on valtava asia myös se, että sähköinen äänestysjärjestelmä on toiminut vain kolmella kielellä (englanniksi, saksaksi ja ranskaksi), mikä syrjii kansalaisia niissä EU:n jäsenvaltioissa, joissa näitä kieliä ei puhuta.
Another major problem for citizens lies in the fact that up to now the online questionnaire has been available in only three language versions (English, French and German), which discriminates against citizens from other EU countries in which those languages are not spoken.
Mikä on komission nykyinen sisämarkkinoiden toimenpidepakettia koskeva viestintästrategia?
What is the Commission’s present communication strategy for the Act for a single internal market?
Miten komissio aikoo lisätä tätä asiakirjaa koskevaa tiedotusta jäsenvaltioissa?
By what means does the Commission intend to ensure there is more effective publicity for these documents throughout the Member States?
Milloin sähköisen äänestysjärjestelmän muut kieliversiot ovat kansalaisten käytössä?
When will further language versions of the online questionnaire for citizens be available?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010349/2010
Question for written answer E-010349/2010
Euroopan unionin tuomioistuimen hiljattain antama tuomio (271/08) vahvisti, että julkinen työnantaja on velvollinen noudattamaan EU-oikeuden julkista kilpailuttamista koskevia säännöksiä, jotta varmistettaisiin eläkeyhtiöiden välinen kilpailu EU:n tasolla.
In a recent judgment, the Court of Justice ruled (Case C‑271/08) that public employers are required to apply EU legal rules on public tendering to guarantee competition between pension providers at European level.
Katsooko komissio mainitun tuomion nojalla, että kollektiivisen neuvotteluoikeuden on tietyissä tapauksissa väistyttävä sisämarkkinoiden periaatteiden tieltä, kuten tässä konkreettisessa tapauksessa, joka koski julkista kilpailuttamista?
In the light of the above judgment, does the Commission consider that, in certain cases, the right of collective bargaining must be subordinated to internal market principles, in this particular case the requirement of public tendering?
Komissio ilmoitti palveludirektiiviä (2006/123) hyväksyttäessä varsin selvästi, että direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä hyväksyttyyn työoikeuteen, jäsenvaltioiden vakiintuneeseen oikeuskäytäntöön kuuluvaan työoikeuteen eikä työmarkkinaosapuolien keskenään kollektiivisesti tekemiin sopimuksiin.
The Commission stated very clearly in connection with the adoption of the Service Directive (2006/123) that the directive will not affect labour law adopted in Member States' national legislation, labour law which is part of the well-established case-law in Member States, or collective agreements concluded by labour and management.
Pitääkö komissio kiinni tästä arviosta, vai katsooko komissio palveludirektiivin vaikuttaneen työoikeuteen ja oikeuteen tehdä työehtosopimuksia?
Does the Commission continue to hold that view or does the Commission consider that the Service Directive has affected labour law and the right to conclude collective agreements?
Jos ei, niin komissiota pyydetään perustelemaan.
If not, will the Commission explain why?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010350/2010
Question for written answer E-010350/2010
Vihreiden työpaikkojen merkitys lisääntyy nopeasti Euroopan unionissa.
The importance of green jobs in the European Union is rapidly growing.
Kestävyydestä tulee keskeinen osaamiseen liittyvä vahvuus eri jäsenvaltioiden yksittäisissä yrityksissä.
The ability to pursue sustainability is becoming a key skill in individual businesses in the various Member States.
Vihreästä osaamisesta tulee työpaikkoja jaettaessa yhä tärkeämpää.
Green skilling is becoming more and more important for the purpose of deciding who to employ.
Lisäksi vihreiden työpaikkojen määrä kasvaa entisestään ja niiden merkitys eurooppalaisen työllisyysstrategian kannalta on yhä suurempi.
Moreover, the job potential in this field is constantly growing and it is becoming an ever more vital component of a European employment strategy.
Missä määrin neuvostossa jo keskustellaan vihreistä työpaikoista? —
Is the subject of green jobs already being debated within the Council? —
Hyväksyykö neuvosto vihreiden työpaikkojen määritelmän, jonka mukaan vihreät työpaikat lähtökohtaisesti keventävät ympäristörasitusta (esimerkiksi siten, että hiilidioksidiekvivalentit ovat negatiivisia)? —
Does the Council agree with the definition of green jobs as being jobs which can be relied upon to produce environmental benefits (e.g. CO 2 equivalents are negative)? —
Millä aloilla jäsenvaltioiden mukaan on mahdollisuuksia vihreisiin työpaikkoihin? —
In what sectors do the Member States foresee scope for green jobs? —
Mihin toimiin jäsenvaltioissa on jo ryhdytty kestävien vihreiden työpaikkojen luomiseksi?
What measures are already being taken by the Member States to create lasting green jobs?
”Vihreät työpaikat” oli yksi Belgian puheenjohtajakauden painopisteistä.
The topic of ‘Green jobs’ was one of the priorities of the Belgian Presidency.
Siitä keskusteltiin heinäkuussa 2010 pidetyssä epävirallisessa ministerikokouksessa.
It was debated at the informal meeting of Ministers of July 2010 .
Näissä päätelmissä neuvosto pyysi jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota edistämään talouden vihertymiseen liittyvien työpaikkojen edellyttämien taitojen hankkimista ja toteuttamaan työpaikkojen ja työorganisaatioiden vihertymistä edistäviä hankkeita.
In these conclusions, the Council invited the Member States and the European Commission to promote the acquisition of skills required for jobs linked to the greening of the economy and to undertake initiatives to promote the greening of workplaces and work organisation.
Neuvosto myös pyysi jäsenvaltioita tukemaan työvoimapalvelujen merkittävää roolia ohjattaessa työvoimaa siirtymään vihreämpiin ammatteihin ja edistämään ennakoivia alakohtaisia vihreitä taitoja koskevia koulutusaloitteita vanhoilla ja uusilla aloilla, tukemaan kumppanuuksia työmarkkinoihin liittyvien määrällisten ja laadullisten suuntausten analysoimiseksi asiaan liittyvillä aloilla ja pyrkimään varmistamaan, että talouden vihertymisen synnyttämät tai muuttamat työpaikat ovat laadukkaita.
The Council also invited Member States to support the role of employment services as important actors for brokering workforce transition towards greener occupations and to encourage pro-active sectoral training initiatives in green skills in old and new sectors, to foster partnerships to analyse quantitative and qualitative labour market trends in relevant sectors and to endeavour to ensure that the jobs created or transformed by the greening of the economy were of good quality.
Neuvosto ei määritellyt vihreiden työpaikkojen käsitettä mutta katsoi, että siirtyminen vähähiiliseen, resurssitehokkaaseen ja vihreään talouteen sekä itse ilmastonmuutos vaikuttavat Euroopan työmarkkinoihin ja että työpaikkojen yleinen vihertyminen perinteisillä ja uusilla aloilla myötävaikuttaa ilmastonmuutoksen torjuntaan.
The Council did not define the concept of green job, but the Council considered that the transition to a low-carbon, resource-efficient and green economy, as well as climate change itself, will affect European labour markets and that an overall greening of jobs, spread across traditional as well as emerging sectors, would contribute to the fight against climate change.
Neuvosto pyysi Euroopan komissiota tutkimaan edelleen työllisyyspolitiikkojen roolia ilmastonmuutokseen ja kestävyyteen liittyvien kysymysten huomioon ottamisessa ja ehdottamaan uusia toimia vuonna 2011 sellaisten työllisyyspolitiikkaa koskevien ohjeiden antamiseksi, joiden tavoitteena on työmarkkinoiden valmisteleminen vihreään talouteen siirtymiseen.
The Council invited the European Commission to investigate further the role of employment policies in tackling climate change and sustainability issues, and propose further steps in 2011 with a view to adopting guidance for employment policies aimed at preparing the labour market for the transition to a green economy.
Siitä huolimatta, että neuvoston keskusteluissa ja puheenjohtajavaltio Belgian syyskuussa 2010 järjestämässä vihreän työllisyyden edistämistä koskeneessa ministerikonferenssissa on viitattu lukuisiin esimerkkeihin jäsenvaltioiden toimista kestävien vihreiden työpaikkojen luomiseksi, neuvoston asia ei ole tehdä erityisiä arvioita kyseisistä toimenpiteistä.
While a number of examples of Member States' measures to create lasting green jobs have been referred to during the Council discussions, as well as during the Ministerial Conference ‘Promoting Green Employment’ organised in September 2010 by the Belgian Presidency with the Commission, it is not for the Council to make any specific review of such measures.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010351/2010
Question for written answer E-010351/2010
Aihe: Kristittyjen tilanne Irakissa
Subject: Situation of Christians in Iraq
Hyökkäykset kristittyjä kohtaan Irakissa jatkuvat.
The lethal attacks on Christians in Iraq are continuing.
Kristittyihin kohdistuva väkivalta kärjistyi viimeksi lokakuun lopussa, kun aseistautuneet sunni-islamistit hyökkäsivät katoliseen kirkkoon Bagdadissa ja tappoivat – tai pikemminkin teloittivat – 68 ihmistä.
The violence reached an initial peak at the end of October, when armed Sunni extremists stormed a Catholic church in Baghdad and killed — in fact, worse still: executed — 68 people.
Tämän jälkeen hyökkäyksiä kristittyjen asuintaloihin on tehty toistuvasti.
Since then, attacks on Christians’ homes have been a regular occurrence.
Kristityt ovat Irakissa nykyään vähemmistönä, vaikka kristittyjä on asunut maassa jo 2 000 vuotta.
Christians are now a minority in Iraq, although they have lived in the country for 2 000 years.
Kristittyjä elää Irakissa vielä noin puoli miljoonaa, ja meidän tehtävämme Euroopan unionina tulisi olla kristittyjen oikeuksien suojeleminen.
About half a million now remain, and we, the European Union, should be concerned to protect their rights.
Mitä Euroopan komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto aikovat tehdä suojellakseen Irakin kristittyjä?
What will the Commission and the European External Action Service do to protect Christians in Iraq?
Onko olemassa ohjelmia, joilla voidaan myös taloudellisesti tukea näitä vähemmistöjä?
Are there any programmes which can also be used to protect this minority financially?
Onko komissio jo ollut yhteydessä Irakin hallitukseen vaatiakseen ja edistääkseen kristittyjen parempaa suojelua?
Is the Commission already in contact with the Iraqi Government to demand and promote better protection of the Christians?
Mitä mahdollisuuksia – pahimmassa tapauksessa – on vastaanottaa Irakista paenneita kristittyjä Euroopan unionin jäsenvaltioihin?
What scope is there — in the worst case — for admitting Iraqi Christian refugees to EU countries?
Onko vastaanotto humanitäärisistä syistä taattu kaikissa EU:n jäsenvaltioissa?
Is their admission on humanitarian grounds guaranteed in all Member States?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010352/2010
Question for written answer E-010352/2010
Aihe: Islannin hakemus Euroopan unionin jäseneksi
Subject: Iceland's application to join the European Union
Kun Islanti hakee nyt EU:n jäseneksi, kuuluuko yhteisön säännöstöön sellaista EU:n lainsäädäntöä, jolla säännellään valaanpyyntiä EU:n vesialueilla tai EU:hun rekisteröityjen alusten harjoittamaa valaanpyyntiä?
With regard to Iceland's application for EU membership, is there any EU legislation in the acquis communautaire that regulates whaling in EU waters or by EU‑registered vessels?
Minkä oikeusperustan nojalla ja missä neuvotteluluvussa komissio pyrkisi ottamaan valaanpyyntiä koskevan kysymyksen esiin Islannin kanssa EU:n jäsenyydestä käytävissä neuvotteluissa?
On what legal basis and under what negotiating chapter would the Commission seek to raise the issue of whaling during negotiations with Iceland over EU membership?
Koska valaanpyynti on Islannille merkittävä kulttuuriin ja elinkeinoon liittyvä perinne ja kun otetaan asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen konsolidoidun toisinnon 13 artikla, missä määrin komissio hyväksyy näkemyksen, että valaanpyynnin harjoittamisen Islannissa ei itsessään pitäisi tehdä Islannin jäsenyydestä EU:ssa mahdotonta?
Given the fact that whaling represents an important cultural and subsistence tradition for Iceland, and with due consideration to Article 13 of the Consolidated version of the Treaty on the Functioning of the European Union, to what extent does the Commission accept that the fact that whaling takes place in Iceland should not by itself disqualify Iceland from EU membership?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-010353/2010
Question for written answer E-010353/2010
Aihe: Vulkaanisen tuhkan aiheuttamat häiriöt lentoliikenteessä
Subject: Volcanic ash disruptions to air traffic
Eyjafjallajökull-tulivuoren purkaukset Islannissa aiemmin tänä vuonna johtivat ilmatilan sulkemisiin, jotka aiheuttivat suuria häiriöitä lentoliikennealalle ja matkustaville kansalaisille.
The Eyjafjallajökull eruptions in Iceland earlier this year resulted in airspace closures which led to major disruptions for the airline industry and travelling public.
Tämä on vaikuttanut valtavasti lentoliikenteen alan kustannuksiin ja koko EU:n talouteen, vaikka tilannetta ei voi perustella turvallisuudella.
This has had a huge cost impact on the airline industry and EU economy as a whole which was not justified on safety grounds.
Näiden tapahtumien jälkeen sovittiin, että EU:n on tarkistettava menettelyjään.
Following these events, it was agreed that Europe needs to review its procedures.
Erityisesti on huomioitava, että Eurooppa on maailman ainoa alue, jolla vastuu vulkaanisen tuhkan mahdollisesti aiheuttamista vaaroista ei ole lentoyhtiöillä.
In particular, Europe is the only region in the world where the responsibility for dealing with the potential hazards of volcanic ash does not reside with the airlines.
Lentoyhtiöillä on parhaat valmiudet käsitellä kyseistä vaaraa (ja muita vaaroja, kuten salamaniskuja, huonoja sääolosuhteita ja niin edelleen) osana omia turvallisuuden hallintajärjestelmiään.
Airlines are best equipped to deal with this hazard (along with other hazards such as lightning strikes, bad weather, etc.) as part of their Safety Management Systems.
Yhdistyneen kuningaskunnan siviili-ilmailusta vastaava viranomainen (CAA) antoi äskettäin EU:n ensimmäisenä viranomaisena ohjeet, joilla vastuu siirretään lentoyhtiöille ja joilla sen toimintatapa yhdenmukaistetaan muun maailman kanssa.
Recently, the UK Civil Aviation Authority (CAA) was the first in the EU to issue revised guidance which transfers responsibility to the airlines, aligning its policy with the rest of the world.
Voisiko komissio kertoa, miksi Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA) ei ole ottanut nykyistä suurempaa johtoasemaa eli ohjeistanut kaikkia EU:n jäsenvaltioita selvästi noudattamaan CAA:n toimintatapaa (jolla vastuu siirretään lentoyhtiöille)?
Could the Commission explain why the European Aviation Safety Agency (EASA) is not showing more leadership, i.e. through giving clear guidance to all EU Member States to adopt the revised CAA policy (which transfers responsibility to the airlines)?
Voisiko komissio esittää selvän määräajan sille, milloin Euroopan lentoturvallisuusviraston käynnistämät erilaiset toimet johtavat merkityksellisiin tuloksiin?
Could the Commission give a clear timeline indicating when the various actions launched by the European Aviation Safety Agency will deliver meaningful results?
Mihin määräaikaan mennessä EU yhdenmukaistaa menettelynsä muun maailman kanssa ja siirtää vastuun lentoyhtiöille?
In particular, by what date will Europe align its procedures with the rest of the world by transferring responsibility to the airlines?
Mitkä takuut komissio voi antaa siitä, että nykytilanteen perusteella EU:n lentoliikenteessä ei enää esiinny häiriöitä tulivuorenpurkausten takia?
What assurances can the Commission give that, based on today’s situation, there will be no further disruptions of European air traffic as a result of future volcanic eruptions?
Voisiko komissio vahvistaa, että Eyjafjallajökull-tulivuoren purkauksista johtuva liikenteen väheneminen ei vaikuta lentoyhtiöiden ilmaisiin päästöoikeuksiin päästökauppajärjestelmässä?
Could the Commission confirm that the reduced traffic levels resulting from the Eyjafjallajökull eruptions will not have an impact on free allowances for airlines in the Emissions Trading Scheme (ETS)?
(26. tammikuuta 2011)
(26 January 2011)
Tiettyjen vaatimusten on täytyttävä, ja pääperiaatteet ovat seuraavat: a)
While some criteria need to be met, the guiding principles are as follows: (a)
Lentoyhtiö on vastuussa toimintansa turvallisuudesta.
The airline is responsible for the safety of its operations.