natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1. onko Ternin kunta ehdottanut Life+-ohjelmaa koskevia hankkeita
Can the Commission state: 1.
2. onko Ternin kunta saanut rahoitusta ja ellei, millä perusteella rahoitus on evätty
whether the municipality of Terni has submitted any projects under the ‘Life Plus’ programme; 2.
3. onko mahdollinen rahoitus käytetty määräajassa ja ellei, onko komissio vaatinut myönnetyn rahoituksen palauttamista?
whether the municipality of Terni has obtained any funding, and, if not, why such funding has not been granted; 3.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0328/09
WRITTEN QUESTION E-0328/09
Aihe: Life+-ohjelman varojen käyttöä Urbinon kunnassa koskevat tiedot
Subject: Information on use of funds under the ‘Life Plus’ programme by the municipality of Urbino (Italy)
1. onko Urbinon kunta ehdottanut Life+-ohjelmaa koskevia hankkeita?
Can the Commission state: 1.
2. onko Urbinon kunta saanut rahoitusta ja ellei, millä perusteella rahoitus on evätty?
whether the municipality of Urbino has submitted any projects under the ‘Life Plus’ programme; 2.
3. onko mahdollinen rahoitus käytetty määräajassa ja ellei, onko komissio vaatinut myönnetyn rahoituksen palauttamista?
whether the municipality of Urbino has obtained any funding, and, if not, why such funding has not been granted; 3.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0329/09
WRITTEN QUESTION E-0329/09
Aihe: Pelastuspalvelun rahoitusväline -ohjelman varojen käyttöä Frosinonen kunnassa koskevat tiedot
Subject: Information on the use of funds from the Civil Protection Financial Instrument programme by the municipality of Frosinone
Vuosien 2007–2013 Euroopan unionin rahoituskehykseen on liitetty useita ohjelmia, joilla on tarkoitus tukea yhteisön politiikan eri aloja, esimerkiksi tutkimusta ja teknologian kehittämistä, koulutusohjelmia, kulttuuri-, ympäristö-, liikenne‑ ja energia-asioiden edistämistä sekä kuluttajien terveyden suojelua.
The European Union’s financial framework for 2007‑2013 includes many programmes aimed at supporting Community policies in a range of fields such as research and technological development, training programmes, the promotion of culture, the environment, transport, energy and health and consumer protection.
1. onko Frosinonen kunta ehdottanut Pelastuspalvelun rahoitusväline ‑ohjelmaan liittyviä hankkeita
In the light of the above, can the Commission indicate: 1.
2. onko Frosinonen kunta saanut rahoitusta ja jos ei ole, mistä syistä rahoitusta ei ole toimitettu
whether the municipality of Frosinone has submitted any projects under the Civil Protection Financial Instrument programme? 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0330/09
WRITTEN QUESTION E-0330/09
Aihe: Pelastuspalvelun rahoitusväline -ohjelman varojen käyttöä Anconan kunnassa koskevat tiedot
Subject: Information on the use of funds from the Civil Protection Financial Instrument programme by the municipality of Ancona
1. onko Anconan kunta ehdottanut Pelastuspalvelun rahoitusväline ‑ohjelmaan liittyviä hankkeita
In the light of the above, can the Commission indicate: 1.
2. onko Anconan kunta saanut rahoitusta ja jos ei ole, mistä syistä rahoitusta ei ole toimitettu
whether the municipality of Ancona has submitted any projects under the Civil Protection Financial Instrument programme? 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0331/09
WRITTEN QUESTION E-0331/09
Aihe: Pelastuspalvelun rahoitusväline -ohjelman varojen käyttöä Maceratan kunnassa koskevat tiedot
Subject: Information on the use of funds from the Civil Protection Financial Instrument programme by the municipality of Macerata
1. onko Maceratan kunta ehdottanut Pelastuspalvelun rahoitusväline ‑ohjelmaan liittyviä hankkeita
In the light of the above, can the Commission indicate: 1.
2. onko Maceratan kunta saanut rahoitusta ja jos ei ole, mistä syistä rahoitusta ei ole toimitettu
whether the municipality of Macerata has submitted any projects under the Civil Protection Financial Instrument programme? 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0332/09
WRITTEN QUESTION E-0332/09
Aihe: Pelastuspalvelun rahoitusväline -ohjelman varojen käyttöä Firenzen kunnassa koskevat tiedot
Subject: Information on the use of funds from the Civil Protection Financial Instrument programme by the municipality of Florence
1. onko Firenzen kunta ehdottanut Pelastuspalvelun rahoitusväline ‑ohjelmaan liittyviä hankkeita
In the light of the above, can the Commission indicate: 1.
2. onko Firenzen kunta saanut rahoitusta ja jos ei ole, mistä syistä rahoitusta ei ole toimitettu
whether the municipality of Florence has submitted any projects under the Civil Protection Financial Instrument programme? 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0333/09
WRITTEN QUESTION E-0333/09
Aihe: Pelastuspalvelun rahoitusväline -ohjelman varojen käyttöä Sienan kunnassa koskevat tiedot
Subject: Information on the use of funds from the Civil Protection Financial Instrument programme by the municipality of Siena
1. onko Sienan kunta ehdottanut Pelastuspalvelun rahoitusväline ‑ohjelmaan liittyviä hankkeita
In the light of the above, can the Commission indicate: 1.
2. onko Sienan kunta saanut rahoitusta ja jos ei ole, mistä syistä rahoitusta ei ole toimitettu
whether the municipality of Siena has submitted any projects under the Civil Protection Financial Instrument programme? 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0334/09
WRITTEN QUESTION E-0334/09
Aihe: Pelastuspalvelun rahoitusväline -ohjelman varojen käyttöä Pisan kunnassa koskevat tiedot
Subject: Information on the use of funds from the Civil Protection Financial Instrument programme by the municipality of Pisa
1. onko Pisan kunta ehdottanut Pelastuspalvelun rahoitusväline ‑ohjelmaan liittyviä hankkeita
In the light of the above, can the Commission indicate: 1.
2. onko Pisan kunta saanut rahoitusta ja jos ei ole, mistä syistä rahoitusta ei ole toimitettu
whether the municipality of Pisa has submitted any projects under the Civil Protection Financial Instrument programme? 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0335/09
WRITTEN QUESTION E-0335/09
Aihe: Pelastuspalvelun rahoitusväline ‑ohjelman varojen käyttöä Pistoian kunnassa koskevat tiedot
Subject: Information on the use of funds from the Civil Protection Financial Instrument programme by the municipality of Pistoia
Vuosien 2007–2013 Euroopan unionin rahoituskehykseen on liitetty useita ohjelmia, joilla on tarkoitus tukea yhteisön politiikan eri aloja, esimerkiksi tutkimusta ja teknologian kehittämistä, koulutusohjelmia, kulttuuri-, ympäristö-, liikenne- ja energia-asioiden edistämistä sekä kuluttajien terveyden suojelua.
The European Union’s financial framework for 2007‑2013 includes many programmes aimed at supporting Community policies in a range of fields such as research and technological development, training programmes, the promotion of culture, the environment, transport, energy and health and consumer protection.
1. onko Pistoian kunta ehdottanut Pelastuspalvelun rahoitusväline ‑ohjelmaan liittyviä hankkeita
In the light of the above, can the Commission indicate: 1.
2. onko Pistoian kunta saanut rahoitusta ja jos ei ole, mistä syistä rahoitusta ei ole toimitettu
whether the municipality of Pistoia has submitted any projects under the Civil Protection Financial Instrument programme? 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0336/09
WRITTEN QUESTION E-0336/09
Aihe: Pelastuspalvelun rahoitusväline -ohjelman varojen käyttöä Grosseton kunnassa koskevat tiedot
Subject: Information on the use of funds from the Civil Protection Financial Instrument programme by the municipality of Grosseto
1. onko Grosseton kunta ehdottanut Pelastuspalvelun rahoitusväline ‑ohjelmaan liittyviä hankkeita
In the light of the above, can the Commission indicate: 1.
2. onko Grosseton kunta saanut rahoitusta ja jos ei ole, mistä syistä rahoitusta ei ole toimitettu
whether the municipality of Grosseto has submitted any projects under the Civil Protection Financial Instrument programme? 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0337/09
WRITTEN QUESTION E-0337/09
Aihe: Pelastuspalvelun rahoitusväline -ohjelman varojen käyttöä Arezzon kunnassa koskevat tiedot
Subject: Information on the use of funds from the Civil Protection Financial Instrument programme by the municipality of Arezzo
1. onko Arezzon kunta ehdottanut Pelastuspalvelun rahoitusväline ‑ohjelmaan liittyviä hankkeita
In the light of the above, can the Commission indicate: 1.
2. onko Arezzon kunta saanut rahoitusta ja jos ei ole, mistä syistä rahoitusta ei ole toimitettu
whether the municipality of Arezzo has submitted any projects under the Civil Protection Financial Instrument programme? 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0338/09
WRITTEN QUESTION E-0338/09
Aihe: Pelastuspalvelun rahoitusväline -ohjelman varojen käyttöä Praton kunnassa koskevat tiedot
Subject: Information on the use of funds from the Civil Protection Financial Instrument programme by the municipality of Prato
1. onko Praton kunta ehdottanut Pelastuspalvelun rahoitusväline ‑ohjelmaan liittyviä hankkeita
In the light of the above, can the Commission indicate: 1.
2. onko Praton kunta saanut rahoitusta ja jos ei ole, mistä syistä rahoitusta ei ole toimitettu
whether the municipality of Prato has submitted any projects under the Civil Protection Financial Instrument programme? 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0339/09
WRITTEN QUESTION E-0339/09
Aihe: Pelastuspalvelun rahoitusväline -ohjelman varojen käyttöä Pesaron kunnassa koskevat tiedot
Subject: Information on the use of funds from the Civil Protection Financial Instrument programme by the municipality of Pesaro
1. onko Pesaron kunta ehdottanut Pelastuspalvelun rahoitusväline ‑ohjelmaan liittyviä hankkeita
In the light of the above, can the Commission indicate: 1.
2. onko Pesaron kunta saanut rahoitusta ja jos ei ole, mistä syistä rahoitusta ei ole toimitettu
whether the municipality of Pesaro has submitted any projects under the Civil Protection Financial Instrument programme? 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0340/09
WRITTEN QUESTION E-0340/09
Aihe: Pelastuspalvelun rahoitusväline -ohjelman varojen käyttöä Perugian kunnassa koskevat tiedot
Subject: Information on the use of funds from the Civil Protection Financial Instrument programme by the municipality of Perugia
1. onko Perugian kunta ehdottanut Pelastuspalvelun rahoitusväline ‑ohjelmaan liittyviä hankkeita
In the light of the above, can the Commission indicate: 1.
2. onko Perugian kunta saanut rahoitusta ja jos ei ole, mistä syistä rahoitusta ei ole toimitettu
whether the municipality of Perugia has submitted any projects under the Civil Protection Financial Instrument programme? 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0341/09
WRITTEN QUESTION E-0341/09
Aihe: Pelastuspalvelun rahoitusväline -ohjelman varojen käyttöä Ternin kunnassa koskevat tiedot
Subject: Information on the use of funds from the Civil Protection Financial Instrument programme by the municipality of Terni
1. onko Ternin kunta ehdottanut Pelastuspalvelun rahoitusväline ‑ohjelmaan liittyviä hankkeita
In the light of the above, can the Commission indicate: 1.
2. onko Ternin kunta saanut rahoitusta ja jos ei ole, mistä syistä rahoitusta ei ole toimitettu
whether the municipality of Terni has submitted any projects under the Civil Protection Financial Instrument programme? 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0342/09
WRITTEN QUESTION E-0342/09
Aihe: Pelastuspalvelun rahoitusväline -ohjelman varojen käyttöä Urbinon kunnassa koskevat tiedot
Subject: Information on the use of funds from the Civil Protection Financial Instrument programme by the municipality of Urbino
1. onko Urbinon kunta ehdottanut Pelastuspalvelun rahoitusväline ‑ohjelmaan liittyviä hankkeita
In the light of the above, can the Commission indicate: 1.
2. onko Urbinon kunta saanut rahoitusta ja jos ei ole, mistä syistä rahoitusta ei ole toimitettu
whether the municipality of Urbino has submitted any projects under the Civil Protection Financial Instrument programme? 2.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0344/09
WRITTEN QUESTION E-0344/09
Aihe: Laiton markkinointi
Subject: Illegal marketing
Tanskan pelimarkkinoiden valtiollinen monopoli on Danske Spil ‑yhtiöllä.
In Denmark, there is a Danish State monopoly on the gaming market, Danske Spil.
Voidaanko tällaista markkinointia pitää kilpailulle avoimeen toimintaan kohdistuvana laittomana valtiontukena?
Can this form of marketing be regarded as illegal state aid to activities which are subject to competition?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0345/09
WRITTEN QUESTION E-0345/09
Aihe: Terveydelle vaarallinen elintarvikelisäaine aspartaami
Subject: The dangerous food additive Aspartame
Asiantuntijatutkimusten mukaan European Ramazzini Foundation -säätiöön kuuluvan Cesare Maltoni Cancer Research Center -syöpätutkimuskeskuksen tutkimus vuodelta 2005.
Studies by experts Study by the Cesare Maltoni Cancer Research Center of the European Ramazzini Foundation 2005.
Brina Friederin ja Veronika Grimmin tutkimus vuodelta 1984. makeutusaineena käytettävä aspartaami (E 951) voi aiheuttaa huomattavia terveyshaittoja.
Study by Brina Frieder and Veronika Grimm, 1984. have shown that consumption of the artificial sweetener Aspartame (E951) can seriously damage human health.
Aspartaami soveltuu hyvin etenkin kevyttuotteiden valmistukseen, koska se on makeudeltaan 200-kertainen sokeriin verrattuna ja sen energiasisältö on vain 4 kilokaloria grammaa kohti.
Aspartame is two hundred times sweeter than sugar and contains 4 cal/g., and is therefore particularly suited to the production of ‘lite’ products.
Aspartaamia käytetään yli 9 000 tuotteessa, esimerkiksi suositussa dieettijuomassa Coca-Cola Lightissa .
It is contained in over 9 000 products worldwide, for instance in the popular diet drink, Cola Lite .
Aspartaamin epäillään aiheuttavan erilaisia terveyshaittoja, mutta sen käyttö elintarvikelisäaineena ja makeutusaineena sallitaan edelleen Euroopan markkinoilla.
Despite its presumably adverse effect on human health, Aspartame has been released as a food additive and sugar substitute for the European market.
Jo 1,5 gramman päivittäisannos aspartaamia voi aiheuttaa vakavan myrkytyksen.
A daily intake of as little as 1.5 g. of Aspartame can cause poisoning with serious long-term effects.
Se voi aiheuttaa aivovaurioita, multippeliskleroosia muistuttavia oireita, epilepsiaa, masennusta tai kasvaimia.
The symptoms include brain damage, multiple sclerosis-like symptoms, epilepsy, depressions and tumours.
Jo alle 1,5 gramman päivittäisannoksen todettiin aiheuttavan migreenikohtauksia, ruuansulatuskanavan häiriöitä, rasvakudoksen tulehduksia ja kouristuksia.
It has been found that even 1.5 g. per day causes migraine attacks, gastro-intestinal disorders, inflammations of the fatty tissue and convulsions.
EU on vahvistanut aspartaamin hyväksyttävän päiväsaannin arvoksi 40 milligrammaa painokiloa kohti, mikä ylittää selvästi terveyden kannalta turvallisen päiväsaannin rajan.
The EU limit value of 40 mg. per kilo of bodyweight per day is therefore far in excess of what would be safe.
70 kilogrammaa painava aikuinen voisi tämän suosituksen mukaan nauttia 2,8 grammaa aspartaamia päivässä, mikä aiheuttaisi vakavan myrkytyksen.
An adult with a body weight of 70 kg could consume up to 2.8 g. per day while remaining within the EU limit, but would suffer from severe poisoning.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0346/09
WRITTEN QUESTION E-0346/09
Aihe: Vähämerkityksistä tukea koskeva asetus/kuntien maataloustukiohjelmat
Subject: De Minimis Regulation/ Municipalities' Agricultural Subsidies Programmes
Vähämerkityksistä tukea koskevan EU:n asetuksen nojalla myös kuntien on toimitettava yksityiskohtaiset tiedot myöntämästään maataloustuesta.
Under the EU's de minimis Regulation, even municipalities are now required to provide comprehensive information about agricultural subsidies.
Jotta hallintoviranomaiset voivat varmistaa, ettei maanviljelijän vuosittain saama tuki ylitä sallittua 2 500 euron määrää, niiden olisi saatava tieto kaikista muista tukiohjelmista.
In order to ensure that a farmer does receive more than the permitted 2500 euros annually, administrations would also have to know about all the other aid programmes.
Tätä vähäistä tukea ei ole missään tapauksessa tarkoitettu maanviljelijöille maksettavaksi rahalliseksi korvaukseksi, vaan se on ainoastaan eräänlainen tunnustuspalkkio.
This minimal aid is not by any means intended as financial compensation for farmers, but is merely a kind of premium recognising their contribution.
Vähämerkityksistä tukea koskeva asetus vaarantaa tällaiset kuntien luonnonsuojeluhankkeet, mikä vaikuttaa kielteisesti maisemanhoitoon.
The de minimis Regulation poses a threat to this kind of municipal nature conservation project, and the landscape will suffer as a result.
Aiotaanko asetusta muuttaa tai aiotaanko siihen sisällyttää poikkeussäännös tällaisia tapauksia varten?
Does any provision exist for any changes or derogation in such cases?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0347/09
WRITTEN QUESTION E-0347/09
Aihe: Puolassa maan myynnille asetetut rajoitukset, joiden ostajat yllättäen havaitsevat olevan tiukempia kuin Puolan liittymisestä EU:hun tehdyissä sopimuksissa määrätyt rajoitukset
Subject: Restrictions on sale of land in Poland which purchasers unexpectedly find to be tighter than stipulated in the agreements made on Poland's accession to the EU
Onko komissio tietoinen, että Puola EU:n jäsenvaltiona tunnustaa muiden jäsenvaltioiden kansalaisten laillisen oikeuden ostaa rakennusmaata Puolasta, edellyttäen että uusi omistaja aikoo tulevaisuudessa asua tontilla, ja että tähän ehtoon ei ole liitetty aikarajaa, johon mennessä omistajan on tosiasiassa muutettava sinne?
Is the Commission aware that Poland, as an EU Member State, recognises the legal right of residents of other Member States to purchase building land in Poland, provided that the new owner plans to live on the site in future, and that this condition is not tied to a time limit within which the owner has actually to move in?
Onko komissio myös tietoinen, että Puolan sisä- ja hallintoasiainministeriön lupaosasto asettaa käytännössä odottamattomia esteitä muille kuin Puolan kansalaisille, jotka ostavat tai saavat maata, erityisesti jos tontilla ei ole vielä rakennusta, joka voidaan asuttaa välittömästi, vaikka uudet omistajat ovat ilmoittaneet notaarin vahvistamassa kiinteistön kauppakirjassa aikovansa asua tontilla?
Is the Commission also aware that, in practice, the Permits and Licences Department of the Polish Ministry of the Interior raises unforeseen obstacles to non-Poles who buy or are given land, particularly where there is not yet a house on the site which can be immediately inhabited, even when the new owners have stipulated in the notarial property transfer document that they intend to live on the site?
Miten Puolalle voidaan antaa mahdollisuus asettaa halutessaan uusia rajoituksia muiden kuin Puolan kansalaisten oikeudelle ostaa kiinteistöjä tavalla, joka on avoin kaikkien asianosaisten kannalta, jotta Puolan viranomaisten toimet eivät enää tule yllätyksenä ulkomaisille ostajille tai herätä heissä pelkoa?
How can Poland be enabled, should it wish to do so, to place further restrictions on the right of non-Poles to purchase property in a manner which is transparent for all concerned, so that foreign purchasers are no longer taken by surprise or feel intimidated as a result of the actions of the Polish authorities?
Mitä aloitteita komissio tekee yksiselitteisten sääntöjen ja tällaisia sääntöjä koskevan tiedottamisen keinoin, jotta jatkossa estetään kaikenlaiset yllätykset, suuttumus, väärinymmärrykset tai pelottelu tällä alalla?
What initiatives is the Commission taking, by way of unambiguous rules and information about such rules, to completely rule out future surprises, irritations, misunderstandings or intimidation in this field?
Lähde: otsikolla ” Rechtsongelijkheid in Polen ” [Oikeudellinen eriarvoisuus Puolassa] alankomaalaisessa päivälehdessä ” De Volkskrant ” 19. tammikuuta 2009 ilmestynyt artikkeli.
Source: Article entitled ‘ Rechtsongelijkheid in Polen ’ [Legal inequality in Poland], in the Dutch daily ‘ De Volkskrant ’ , 19 January 2009.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0348/09
WRITTEN QUESTION E-0348/09
Aihe: Kansallisten lasijätteen keräysjärjestelmien häiriintyminen sellaisista EU:n jäsenvaltioista, joilla ei ole riittävää jalostuskapasiteettia, peräisin olevan halvan lasijätteen tuonnin seurauksena
Subject: Disruption of national systems for collecting glass waste by the import of cheap broken glass from other EU Member States with insufficient processing capacity
Onko komissio tietoinen, että Alankomaat on jo vuosia ollut Euroopassa edelläkävijä kerätyn jätelasin kierrättämisessä – jätelasista käytettiin uudelleen 78 prosenttia vuonna 1997 ja vielä aivan viime aikoina peräti noin 90 prosenttia –, ja että tämän on mahdollistanut yli 30 vuotta jatkunut järjestelmällinen keräys, joka perustuu kuntien lasinkeräyspisteiden runsaaseen tarjontaan ja lasiteollisuuden kanssa tehtyihin jalostussopimuksiin?
Is the Commission aware that the Netherlands has for years been Europe’s front-runner in the recycling of collected waste glass, with 78 % of such glass being re-used in 1997 — and as much as about 90 % until quite recently –, and that this was made possible over a 30-year period by systematic collection through a generous supply of communal bottle banks and processing contracts with the glass industry?
Onko komissio tietoinen, että nämä ongelmat eivät johdu olosuhteista Alankomaissa vaan käytetyn lasin keräyksen tehostumisesta muissa EU:n jäsenvaltioissa (ensisijaisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa), joissa ei edelleenkään ole riittävästi tarvittavaa jalostuskapasiteettia, minkä seurauksena valmistajien käytettävissä olevan halvemman käytetyn lasin tarjonta Alankomaiden markkinoilla on kasvanut merkittävästi ja on siten syrjäyttämässä kotimaista keräystä?
Is the Commission aware that these problems do not derive from circumstances in the Netherlands, but from the improved collection of used glass in other EU Member States (primarily the UK), where the necessary processing capacity is still insufficient, leading to a marked rise in the supply of used glass available to manufacturers more cheaply on the Dutch market and thus displacing domestic collection?
Vastauksessa todettiin, että keräyskelpoisen jätteen kuljettaminen pitkiä matkoja lisää ympäristövaikutuksia, että käytäntö ei saa suuresti vaikuttaa nykyisiin kansallisiin jätteenkäsittelyvaihtoehtoihin, että 50–65 prosenttia pakkausjätteestä on kerättävä talteen ja että keräys- ja kierrätysjärjestelmien nykyinen rakenne voitaisiin optimoida saatujen kokemusten perusteella?
22. and taking up the point that transporting recoverable waste over long distances increases the environmental impact, that the practice must not be allowed to drastically affect the current national waste management options, that between 50 % and 65 % of packaging waste must be recovered, and that the structure of collection and recycling systems could be optimised in the light of the current experience?
Mitä komissio tekee varmistaakseen, että jätelasitoimituksia hajautetaan, jotta kysymyksessä 4 mainitut tavoitteet saavutetaan kaikkialla?
What is the Commission doing to ensure that waste glass shipments are dispersed, so that the aims referred to in Question 4 are everywhere attained?
Lähde: alankomaalainen päivälehti ” Algemeen Dagblad ” , 27. joulukuuta 2008.
Source: The Dutch daily ‘ Algemeen Dagblad ’ of 27 December 2008.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0349/09
WRITTEN QUESTION E-0349/09
esittäjä(t): Alexandru Nazare (PPE-DE) ja Rareş-Lucian Niculescu (PPE-DE)
by Alexandru Nazare (PPE‑DE) and Rareş-Lucian Niculescu (PPE‑DE)
Aihe: Sapard-rahastosta myönnettävien tukien jatkaminen Romanialle
Subject: Resumption of transfers of Sapard funds to Romania
Kesäkuussa 2008 Euroopan komissio päätti Sapard-ohjelman maksujen keskeyttämisestä, kunnes Romania todistaa, että todetut ongelmat on korjattu.
In June 2008 the Commission decided to suspend payments under the Sapard programme until Romania had demonstrated that the problems found had been rectified.
Raportin valmistumisen jälkeen romanialainen sertifiointi- ja maksuviranomainen (Autoritatea de Certificare şi Plata (ACP)) on aloittanut jälleen tukien maksamisen projekteille, mutta valtion budjetista.
Following the finalisation of the audit authority's report on the implementation of the measures necessary to remedy the problems that had been identified, the certification and payment authority (ACP) resumed payments for projects.