natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tanskan turvatekniikan viranomaisen tekemässä tutkimuksessa on todettu, että monissa halpatavaraliikkeissä myydään osana valikoimaa leluja, jotka eivät täytä nyt voimassa olevia, leludirektiivin tiukentumisesta johtuvia ankarampia tuoteturvallisuusvaatimuksia.
An investigation carried out by the Danish Safety Technology Authority has shown that many discount firms which include toys among their product selection do not comply with the stricter safety requirements which entered into force following the tightening of the Toys Directive.
Turvatekniikan viranomaisen dokumenteissa kerrotaan virheellisistä ikäraja-arvioista, puutteellisesta dokumentaatiosta ja toistuvista sääntöjen rikkomisista muun muassa yrityksissä, jotka tuovat leluja Euroopan markkinoille.
The Safety Technology Authority has noted cases of incorrect age rating, inadequate documentation and repeated disregard for the rules among firms which import toys for the European market.
Mitä sanktiomahdollisuuksia otetaan käyttöön yrityksille, jotka toistuvasti tuovat Euroopan markkinoille vaarallisia tuotteita?
What penalties may be imposed on firms which repeatedly import dangerous products on to the European market?
Onko komissio harkinnut erityistoimia halpatavaraketjuja vastaan, ottaen huomioon, että vaarallisiin leluihin liittyvät ongelmat ovat niiden kohdalla erityisen suuria, esimerkiksi niin, että voimassa olevaa lainsäädäntöä toistuvasti rikkovilta yrityksiltä evättäisiin oikeus myydä leluja?
Has the Commission considered taking special measures against discount chains which present the most serious problems with dangerous toys, including denying such firms the right to sell toys in the event of repeated violations of the current regulations?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-000811/2011
Question for written answer E-000811/2011
Manfred Weber (PPE) , Thomas Mann (PPE) , Sabine Verheyen (PPE) ja Martin Kastler (PPE)
Manfred Weber (PPE) , Thomas Mann (PPE) , Sabine Verheyen (PPE) and Martin Kastler (PPE)
Aihe: Koulutukseen liittyvä liikkuvuus Euroopassa – Nuorisoasuntoloiden tarjoamat mahdollisuudet ja tuki
Subject: Mobility in Europe in terms of training: opportunities and support provided by youth foyers
Eurooppa 2020 ‑strategian puitteissa edistetään opiskelijoiden liikkuvuutta heidän kotimaissaan ja Euroopassa.
Under the Europe 2020 Strategy trainees are required to demonstrate mobility within their countries and in Europe.
Kaikissa liikkuvuutta edistävissä ohjelmissa otetaan asuminen kohdepaikassa vain puutteellisesti tai ei lainkaan huomioon.
However, in all mobility programmes insufficient attention, or no attention at all, is paid to accommodation at the place of destination.
Varsinkin nuorille majoituskysymys on hyvin tärkeä.
Particularly for young people, accommodation is a very important issue.
Nuorisoasuntolat luovat nuorten liikkuvuudelle asianmukaiset edellytykset.
Youth foyers provide appropriate preconditions for youth mobility.
Nimenomaan jäsenvaltioiden väestörakenteen muutosta sekä koulutuspaikkojen epätasaista jakautumista silmälläpitäen nuorisoasuntolat antavat nuorille mahdollisuuden suorittaa menestyksekkäästi opintoja kaukana kotipaikastaan.
Particularly against a background of demographic change in the Member States and the unequal distribution of training places, youth foyers enable young people to successfully complete training away from their home.
Nuorille annettavan pedagogisen tuen avulla nuorisoasuntoloissa asuvat opiskelijat voivat suorittaa menestyksekkäästi koulutuksensa.
Thanks to educational and other support, young trainees living in a youth foyer are more successful in completing their training.
Kysymys koskee nuorisoasuntoloiden ja liikkuvuuden edistämisen alan tarjontaa ja järjestelmiä jäsenvaltioissa.
Our question relates to provision and facilities in the area of youth foyers/mobility support for trainees in the Member States.
Jäsenvaltioissa on erilaisia nimityksiä nuorisoasuntoloille sekä erilaisia käsityksiä niiden tehtävistä.
In the Member States different names are given to youth foyers and they have different tasks.
Tähän mennessä tiedossa ovat seuraavat nimitykset:
So far we are aware of the following:
Begeleid wonen: Alankomaat
Begeleid wonen: Netherlands
Le foyer des jeunes: Ranska
Le foyer des jeunes: France
Foyer: Yhdistynyt kuningaskunta
Foyer: Great Britain
Mitä nimityksiä ja nimiä tiedetään muissa jäsenvaltioissa käytettävän?
By what names are such facilities known in other Member States?
Missä valtioissa on nuorisoasuntoloita, ja kuinka paljon niitä on?
In which countries are there youth foyers, and in what numbers?
Ovatko nämä nuorisoasuntolajärjestelmät organisoituneet kansallisella tasolla?
Are these youth foyer facilities organised on a national basis?
Jos ovat, mitkä näiden organisaatioiden nimet ovat?
If so, what is the name of these organisations?
Kuinka paljon asuntolapaikkoja nuorisoasuntolat tarjoavat nuorille yksittäisissä valtioissa ja mitkä niiden kohderyhmät ovat?
How many places do youth foyers provide for young people in the individual countries, and what target groups may be identified?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-000812/2011
Question for written answer E-000812/2011
Aihe: Kauran tuontitullit EU:ssa
Subject: Duties on imports of oats into the EU
Saksassa tuotetun kauran lisäksi kauraa on tuotava maahan vielä noin 200 000 tonnia, pääosin Suomesta ja Ruotsista.
In addition to locally produced oats, around 200 000 tonnes therefore have to be imported, mainly from Finland and Sweden.
Muun muassa taloudellisesti kannattavien bioenergiakasvien viljelyn myötä kauran viljelyala ja siten myös kaurasato on pienentynyt jatkuvasti.
Partly in view of the financially more attractive growing of bio‑energy crops, both the areas devoted to the growing of oats and yields for oats are steadily falling.
Tämä suuntaus on huolestuttava riittävän kauran saannin ja kauramyllyjen taloudellisen suunnitteluvarmuuden kannalta Euroopassa.
This trend is worrying in terms of security of supply of oats in Europe and in terms of allowing oat mills to plan ahead with confidence.
Siksi kysynkin, onko komissio tietoinen tästä ongelmasta ja harkitseeko se kauran tuonnin helpottamista esimerkiksi laskemalla tuontitulleja joko väliaikaisesti tai pysyvästi?
Is the Commission aware of this problem and is it considering making it easier to import oats, for example by temporarily or permanently reducing import duties?
Vuonna 2008 viljan tuontitulleja laskettiin väliaikaisesti.
In 2008 a temporary reduction in import duties on other cereals was introduced.
Oikeuttaisiko tämän hetkinen markkinatilanne toisin kuin vuonna 2008 menettelemään kauran kohdalla samoin kuin muidenkin viljalajien?
Would the current market situation, in contrast to that in 2008, justify treating oats in the same way as other types of cereal?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-000813/2011
Question for written answer E-000813/2011
Aihe: Venezuelan huolestuttava uusi lainsäädäntö
Subject: Worrying new legislation in Venezuela
Venezuelassa säädettiin joulukuussa 2010 presidentti Hugo Chávezin aloitteesta uusi valtuuslaki.
A new enabling act was passed on the initiative of Venezuelan President Hugo Chávez in December 2010.
Presidentin hallitsema parlamentti valtuutti Chávezin 18 kuukaudeksi antamaan julistuksia, joilla on lakia vastaava asema.
The parliament, which is controlled by the President, vested Chávez with the right to enact legislative decrees for a period of 18 months.
Siten Chávez pystyy puolentoista vuoden ajan välttämään päätöstensä parlamentaarisen käsittelyn ja hallitsemaan antamalla suoria määräyksiä.
Chávez is thus able to forego parliamentary readings and rule by decree for a year and a half.
Chávez käytti Venezuelan viimeisimpiä tuhoisia tulvia perusteena toimivallan siirtämiselle.
Chávez's justification for the transfer of power was the recent flood disaster in Venezuela.
Opposition edustajien ja kriitikoiden mielestä uusi lainsäädäntö merkitsee vaarallista kehitystä kohti radikaalin sosialismin diktatuuria.
Opposition members and critics believe that the new legislation constitutes a dangerous development ‘towards a radical Socialist dictatorship’, since powers have been conferred on the President in many areas which are barely related to the flood disaster.
Presidentille nimittäin annetaan edellä mainitulla lailla valtuuksia aloilla, joilla ei ole juuri nimeksikään yhteyttä tulvakatastrofiin: Chávez voi antaa turvallisuuden ja puolustuksen, alueellisen uusjaon, televiestinnän, verojen, rahoitusasioiden ja kansainvälisen yhteistyön aloilla julistuksia, joilla on lakia vastaava asema.
Chávez can therefore now pass legislative decrees on security and defence, territorial restructuring, telecommunications, taxation, finance and international cooperation.
Mikä on komission kanta Venezuelan tilanteen kehittymiseen?
What is the Commission's opinion on these developments?
Onko EU:n korkea edustaja Ashton reagoinut konkreettisesti tähän tilanteeseen?
Has High Representative Ashton expressed a reaction regarding this matter?
Jos on, millä tavalla?
If so, what was it?
Jos ei, miksi tilanteeseen ei ole reagoitu?
If not, why not?
Millaisiksi komissio arvioi tilanteen vaikutukset tulevaan kansainväliseen yhteistyöhön Venezuelan kanssa?
What impact does the Commission believe this will have on future international cooperation with Venezuela?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-000814/2011
Question for written answer E-000814/2011
Aihe: Venezuela – Kansalaisjärjestöjen rahoituksen rajoittaminen
Subject: Venezuela — restrictions on funding for NGOs
Venezuelan parlamentti langetti joulukuussa 2010 huomattavia sanktioita venezuelalaisille kansalaisjärjestöille.
In December 2010 the Venezuelan President imposed far-reaching sanctions on domestic non-governmental organisations.
Presidentti Chavezia kannattavat kansanedustajat puolsivat lakia, joka kieltää yhdistyksiä ottamasta vastaan ulkomaisia avustuksia.
President Chavez’s parliamentary allies supported a law which prohibits organisations from accepting money from foreign sources.
Lain rikkomisesta seuraa sakkomaksuja, jotka voivat olla kaksi kertaa avustussumman suuruisia.
The fines for non-compliance can be up to twice the sums received.
Laki voi koskea myös järjestöjä tai poliittisia puolueita, jotka vastaanottavat hallituksen vastaisia ulkomaisia vieraita.
Such penalties also extend to organisations or political parties if they are visited by guests from abroad who are opponents of the Government.
Kriitikot kuvaavat annettua lakia vaaraksi demokratialle, sananvapaudelle ja kansalaisyhteiskunnalle.
Critics describe the new law as a danger to democracy, freedom of expression, and civil society.
Mikä on komission kanta Venezuelan tilanteen kehittymiseen?
How does the Commission view these developments?
Onko EU:n korkea edustaja Ashton ottanut kantaa tilanteeseen?
Has the High Representative, Catherine Ashton, given any response?
Mikäli kyllä, mikä oli hänen kantansa?
If so, what form did it take?
Mikäli ei, miksi tilanteeseen ei ole reagoitu?
If not, why has the Commission failed to respond?
Onko komission tiedossa alueella toimiva eurooppalaisia kansalaisjärjestöjä?
Does the Commission know of any NGOs from EU Member States operating in the region concerned?
Voiko uusi lainsäädäntö vaikeuttaa niiden toimintaa?
Could the activities of those NGOs be impeded by the changes in the law?
Mikäli kyllä, miten komissio aikoo toimia tässä asiassa?
If so, what remedies does the Commission propose to employ?
Viimeisen puolen vuoden sisällä samankaltainen Israelissa annettu laki oli niin ikään useiden keskustelujen aiheena.
A similar law in Israel has prompted numerous discussions over the past six months.
Aiotaanko myös Venezuelan tapauksesta käydä keskusteluja?
Will Venezuela now be the subject of similar debate?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-000815/2011
Question for written answer E-000815/2011
Aihe: Koululaiskalenteri ja kristilliset juhlapäivät
Subject: Christian holidays in school calendars
Kalenterin sisällön tarkastusta ei ilmeisesti tehty riittävän huolellisesti”, siteerataan sanasta sanaan erästä komission jäsenen edustajaa itävaltalaisessa sanomalehdessä.
The calendar was obviously not revised thoroughly enough,’ a spokesperson for the Commissioner was quoted as saying in an Austrian newspaper.
Komission jäsenen, Johannes Hahnin, selitysyritys oli toisenlainen.
Commissioner Hahn's attempt to explain the situation was a different story, claiming that no religious holidays were listed in the calendar — neither Christian nor otherwise — which is untrue, given that religious holidays are found in the footnotes (not including Christian holidays).
Hän väitti, että tähän kalenteriin ei kirjattu uskonnollisia juhlapäiviä, siis ei kristillisiä eikä muitakaan, mikä ei pidä paikkaansa, sillä uskonnollisiin juhlapäiviin viitataan alaviitteissä (lukuun ottamatta kristillisiä).
Information provided by the European Commission Representation in Munich, however, presents the situation in a completely different light.
EU:n komission paikallinen toimisto Münchenissä esittää asiantilan kuitenkin aivan toisin: sen mukaan kristilliset juhlapäivät jätettiin tietoisesti pois, jotta kalenteri ei kuormittuisi liikaa.
According to them, Christian holidays were purposefully left out in order not to clutter the calendar.
Pitääkö komissio oikeutettuna kristillisten juhlapäivien poisjättämistä koululaiskalentereista, vaikka Euroopan koulujen lomapäivät järjestyvät näiden juhlapäivien mukaan?
Does the Commission believe that excluding Christian holidays in school calendars is justifiable, despite the fact that most school holidays in Europe reflect these festivals?
Onko se EU:n komission Münchenin toimiston antama tieto oikea, jonka mukaan kristilliset juhlapäivät jätettiin tietoisesti pois, jotta kalenteri ei ”kuormittuisi” liikaa?
Is the information provided by the Munich office of the European Commission correct, in that Christian holidays were purposefully left out in order not to ‘clutter’ the calendar?
Oliko kalenterin laatiminen annettu ulkopuolisen yrityksen tehtäväksi, kuten tiedotusvälineissä väitetään, ja oliko yritys velvoitettu noudattamaan sisältöä koskevia ohjeistuksia?
Was an external company commissioned to create the calendar, as reported in the press, and was this company obliged to follow instructions regarding the calendar's content?
Onko komissio suunnitellut toimenpiteitä syntyneen vahingon minimoimiseksi?
Does the Commission plan to take steps to minimise the damage incurred?
Mitä johtopäätöksiä komissio tekee tästä tapauksesta vastaisuuden varalle?
What conclusions does the Commission draw from the incident?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-000816/2011
Question for written answer E-000816/2011
Aihe: Merimetsopopulaation arviointimalli
Subject: Model for estimating the cormorant population
Euroopan parlamentin 4. joulukuuta 2008 antaman, merimetsokannan eurooppalaisen hallintasuunnitelman laatimista koskevan päätöslauselman kolmas kohta kuuluu: ”kehottaa komissiota julkaisemaan haettavaksi ja rahoittamaan tieteellisen hankkeen, jonka tarkoituksena on kehittää nykyään pesivistä kannoista, lisääntymisestä ja kuolleisuudesta saatavilla olevien tietojen perusteella malli merimetsojen kokonaispopulaation koon arvioimiseksi” ( P6_TA(2008)0583 ).
Paragraph 3 of the European Parliament resolution of 4 December 2008 on the adoption of a European Cormorant Management Plan states that Parliament: ‘Calls on the Commission to put out to tender, and finance, a scientific project aimed at supplying an estimation model for the size and structure of the total cormorant population on the basis of currently available data on breeding population, fertility and mortality’ ( P6_TA(2008)0583 ).
Kyseisenlaista ohjelmahanketta ei tähän mennessä ole julkaistu.
A call for tenders has to date not been made.
Merimetsokantojen kestävää hallintaa koskevan hankkeen (tarjouspyyntö ENV.B.3/SER/2010/0016) sisällön kuvauksessa ei myöskään esitetty konkreettista vaatimusta tällaisen arviointimallin laatimiselle.
Furthermore, in the specifications for the project ‘Sustainable Management of Cormorants Populations’ (invitation to tender ENV.B.3/SER/2010/0016), there is no specific requirement to establish an estimation model.
Siinä ei myöskään edes epäsuorasti mainita tarvetta arvioida merimetsojen kokonaispopulaation kokoa.
In addition, there is not even any indirect reference to an obligation to produce an estimate of the total cormorant population, which is several times bigger than the breeding population.
Tämä on moninkertainen verrattuna pesivien merimetsojen määrään, jota laskennoilla on vaikea määrittää, ja jonka koosta on hyvin eriäviä mielipiteitä.
This cannot be determined by counting and there are huge differences of opinion about its size.
Se, että komissio ei tähän mennessä ole vastannut Euroopan parlamentin vaatimukseen, on hyvin valitettavaa, etenkin kun merimetsopopulaation pesivistä kannoista, lisääntyvyydestä ja kuolleisuudesta on riittävästi tietoa mainitunlaisen arviointimallin laatimiseksi.
The fact that the Commission has to date failed to meet this demand by the European Parliament is all the more regrettable given that sufficient data on the development of breeding pairs and fertility/mortality in the cormorant population are available to produce an estimation model.
Miten komissio perustelee toimimattomuuttaan parlamentin päätöslauselmassa esittämän konkreettisen kehotuksen suhteen, jonka mukaiset toimenpiteet olisivat helposti toteutettavissa?
What are the reasons for the Commission's inaction in response to a specific demand by the European Parliament which is easy to implement?
Aikooko komissio valmistella kyseisenlaisen, yleisesti tunnustetun ja vahvistetun mallin laatimiseen soveltuvia aloitteita?
Does the Commission intend to introduce suitable initiatives with a view to producing a generally recognised and validated model?
Mikäli kyllä, mitä konkreettisia toimenpiteitä se suunnittelee ja mikä on niiden toteuttamisaikataulu?
If so, what specific measures are planned, and within what time frame?
Mitä kuulemismenettelyjä komissio suunnittelee mallin läpinäkyvyyden ja pysyvän hyväksynnän takaamiseksi?
What consultation mechanisms are planned, in order to clearly ensure that the model is transparent and accepted?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-000817/2011
Question for written answer E-000817/2011
Aihe: Elintarviketeollisuuden prosessireagenssit
Subject: Processing aids in the food industry
Elintarvikkeiden lisäaineet ovat ”elintarvikkeiden kemiana” tämän tästä tiedotusvälineiden ja kuluttajien mielenkiinnon kohteena, ja elintarviketeollisuus käyttää yhä useammin yhä erilaisempia ”prosessireagensseja”.
Given that they are part of ‘food chemistry’, processing aids are a focus of repeated media and consumer interest; the food industry is making use more and more often of an increasingly wide variety of such aids.
Näistä valmistuksen apuaineista on valmiissa tuotteissa jäljellä jäämiä, jotka näin ollen kulutetaan, mutta niitä ei tarvitse merkitä elintarvikkeisiin.
Processing aid residues are present in finished products and are thus consumed, but are not subject to any labelling requirements.
Saksan insinööriyhdistyksen mukaan tässä yhteydessä käytetään nanoaineiden lisäksi myös hyvin monia muuntogeenisiä prosessireagensseja.
According to the Association of German Engineers, the aids used include not only nanosubstances, but a great many genetically modified substances.
Tietääkö komissio, kuinka suuri osa kaikista elintarvikkeiden valmistuksessa käytettävistä prosessireagensseista on muuntogeenisiä? 8.
As regards the total number of processing aids used in food production, does the Commission know what proportion is accounted for by genetically modified substances?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-000818/2011
Question for written answer E-000818/2011
(4. helmikuuta 2011)
(8 February 2011)
Aihe: Koululaiskalentereja koskeva tarjouskilpailu
Subject: Tendering procedure for school diary
Tässä yhteydessä herätti huomiota se, että kalenterista puuttuivat joulun ja pääsiäisen kaltaiset kristilliset juhlapyhät, mutta muiden suurten uskontojen juhlapäivät on siihen merkitty.
In the current academic year some EUR 5 million was spent on producing the diary — which created a stir because it omitted Christian holidays such as Christmas and Easter while showing the holidays of other major religions.
Suoritettiinko tässä yhteydessä asianmukainen tarjouskilpailu?
Was there a proper tendering procedure for the publication?
Miten, missä ja milloin se suoritettiin?
How, where and when was it conducted?
Ketkä siihen osallistuivat?
Who submitted tenders?
Millä perustein tarjoaja valittiin?
What criteria were used to select the successful bidder?
Kuka teki päätöksen tarjouskilpailun voittajasta?
Who took the decision on awarding the contract?
Onko olemassa tarkkaa erittelyä tarjouskilpailun yhteydessä syntyneistä kustannuksista?
Is there a detailed breakdown of the production costs for the diary?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-000819/2011
Question for written answer E-000819/2011
Aihe: Kotouttamispolitiikka EU:n jäsenvaltioissa
Subject: Integration policy in the EU‑27
Euroopan unionin toimivaltuudet maahanmuuttopolitiikan alalla ovat toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioihin, osavaltioihin ja kuntiin nähden rajalliset.
Under the principle of subsidiarity, the European Union has limited powers in migration policy compared with Member States, regions and local authorities.
Siksi kotouttamisessa voi jäsenvaltionkin tasolla olla osavaltioittain eroja.
Integration therefore takes place at national level, with success rates varying from country to country.
Kymmenessä EU:n jäsenvaltiossa sisäministeriö vastaa ”uusien” tai ulkomaisten kansalaisten kotouttamisesta.
In 10 of the 27 Member States, the Ministry of the Interior is responsible for the integration of ‘new’ or foreign nationals.
Yhä useammassa jäsenvaltiossa tästä tehtävästä vastaa kuitenkin erillinen kotouttamisministeriö tai ‑kanslia.
This task is now being taken on by an integration ministry or secretary of state in an increasing number of Member States.
Millä tasolla vastuu kotouttamisesta sitten onkin, monet ovat samaa mieltä siitä, että onnistunut kotouttamispolitiikka edellyttää sen toteuttamista samanaikaisesti useammalla saralla: koulutus, kieli, kulttuuri, työ, hyvinvointi jne.
Irrespective of who is responsible, many agree that for integration policy to be successful it must involve many policy areas, for example education, language, religion, jobs and prosperity.
Missä EU:n jäsenvaltioissa on malleja siitä, miten erityisesti maahanmuutto otetaan huomioon koulutuspolitiikan suunnittelussa?
Are there examples in the EU in which education policy takes immigration into account?
Missä EU:n jäsenvaltioissa on malleja maahanmuuttajien onnistuneesta integroinnista työmarkkinoille?
Where are there examples of successful integration into the labour market?
Onko EU:ssa aloitteita, joilla edistetään maahanmuuttajien kielenoppimista?
Are there any initiatives to improve the language skills of immigrants?
Miten EU:ssa edistetään uskontojen välistä kunnioitusta?
What steps are being taken to promote mutual respect between different religions?
Kysyjä on paikkansapitävästi huomauttanut, että Euroopan unionin toimivalta kotouttamisen alalla on rajallinen ja että kolmansien maiden kansalaisten kotouttaminen tapahtuu kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.
The Honourable Member has correctly pointed out that the European Union has limited competence in the field of integration and that integration of third-country nationals takes place at national, regional and local level.
Neuvosto ja jäsenvaltiot ovat kuitenkin luoneet puitteet kansallisten kotouttamispolitiikkojen koordinoinnin parantamiseksi.
The Council and the Member States have, however, developed a framework for better coordination of national integration policies.