natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroalueen valtion- ja hallitusten päämiehet hyväksyivät Eurooppa-neuvoston kokouksessa 24. ja 25. maaliskuuta Euro Plus -sopimuksen, jonka avulla talouspolitiikkojen koordinointia vahvistetaan euroalueeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa ja kaikissa muissa jäsenvaltioissa, jotka haluavat osallistua sopimuksen soveltamiseen.
The Euro Plus Pact, as agreed by the euro area Heads of State or Government at the European Council on 24 and 25 March, provides for stronger economic policy coordination among euro area Member States and any others also wishing to participate.
Sopimuksen teksti on Eurooppa-neuvoston päätelmien liitteenä ja siinä esitetään yksityiskohtaisesti sopimuksen yleiset tavoitteet, alat, joilla osallistuvien jäsenvaltioiden odotetaan tekevän konkreettisia poliittisia sitoumuksia sekä miten näitä sitoumuksia tarkistetaan ja miten niiden toteutumisen edistymistä seurataan.
The text of the Pact is annexed to the Conclusions of that European Council meeting and provides full details of the overall goals of the Pact, of the areas in which concrete policy commitments are expected from participating Member States, and of the process for reviewing those commitments and progress towards achieving them.
Kukin osallistuva jäsenvaltio esittää toimenpiteet, jotka se toteuttaa näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
Each participating Member State will present the specific measures it will take to reach these goals.
Jos jäsenvaltio voi osoittaa, ettei toimia tarvita yhdellä tai useammalla alalla, se ei esitä niitä.
If a Member State can show that action is not needed on one or the other areas, it will not include it.
Kukin maa valitsee yhteisten tavoitteiden saavuttamisen edellyttämät politiikan toimet.
The choice of the specific policy actions necessary to achieve the common objectives remains the responsibility of each country.
Koska sopimuksen ensimmäinen tavoite on kilpailukyvyn edistäminen, kukin maa on vastuussa omista kilpailukyvyn parantamiseen tähtäävistä politiikkatoimistaan, ja erityistä huomiota tulisi kiinnittää toimenpiteisiin, joilla varmistetaan tuottavuuden kehityksen mukainen kustannuskehitys, ja tuottavuuden lisäämiseen tähtääviin toimenpiteisiin.
As the first of the goals of the Pact is fostering competitiveness, each Member State will be responsible for the specific policy actions it chooses to foster competitiveness, and particular attention should be given to both measures to ensure costs developments in line with productivity and measures to increase productivity.
Sopimuksessa todetaan selvästi, että toimissa, joilla varmistetaan tuottavuuden kehityksen mukainen kustannuskehitys, olisi otettava huomioon työmarkkinaosapuolten välisessä vuoropuhelussa ja työelämän suhteissa noudatettavat kansalliset menettelytavat.
The Pact is explicit in confirming that measures addressing cost developments should be undertaken whilst respecting national traditions of social dialogue and industrial relations.
Jäsenvaltiot ovat siis itse vastuussa omien politiikkatoimiensa määrittelystä työmarkkinaosapuolten välisessä vuoropuhelussa ja työelämän suhteissa noudatettavien kansallisten menettelytapojen mukaisesti.
Member States are thus responsible for determining their own specific policy actions, within their national traditions of social dialogue and industrial relations.
Lisäksi palautetaan mieleen, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 28 artiklassa tunnustetaan työntekijöiden ja työnantajien tai näiden järjestöjen oikeus asianmukaisilla tasoilla neuvotella ja tehdä työ- ja virkaehtosopimuksia unionin oikeuden sekä kansallisten lainsäädäntöjen ja käytäntöjen mukaisesti.
Moreover, it is recalled that Article 28 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union recognises the right of workers and employees, or their respective organisations, to negotiate and conclude collective agreements at the appropriate levels, in accordance with Union law and national laws and practice.
Sen varmistaminen, kehittyvätkö kustannukset (yksikkötyökustannukset mukaan lukien) tuottavuuden mukaan, on yksi tärkeä osa kilpailukyvyn ylläpitämistä tai palauttamista; toisen osan muodostavat sopimuksen tässä jaksossa esitetyt tuottavuuden lisäämiseen tähtäävät toimenpiteet, esimerkiksi se, että poistetaan tiettyjen alojen perusteettomat rajoitukset, parannetaan koulutusta ja tehostetaan tutkimus- ja kehitystoimintaa sekä parannetaan liiketoimintaympäristöä.
Ensuring that cost developments (including unit labour costs) are in line with productivity is one important element in maintaining or restoring competitiveness; another is the second strand set out in this section of the Pact, that of measures to increase productivity, for instance by removing unjustified restrictions in certain sectors, improving education and promoting R & D, and making improvements to the business environment.
Lisäksi on huomattava, että toisessa sopimuksen neljästä tavoitteesta pyritään lisäämään työllisyyttä keskittymällä vähentämään pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyysasteita ja lisäämällä yleisesti työvoimaosuutta.
It should moreover be recalled that in the second of its four goals, the Pact aims to foster employment, with a focus on decreasing long-term and youth unemployment rates and increasing overall labour participation rates.
Muita tavoitteita ovat julkisen talouden kestävyys ja rahoitusvakaus.
The further goals target the sustainability of public finances and financial stability.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003018/2011
Question for written answer E-003018/2011
(31. maaliskuuta 2011)
(31 March 2011)
Aihe: Media-ohjelman rahoitus vuosina 2014–2020
Subject: Financing of the 2014-2020 MEDIA Programme
Media-ohjelman rajoitukset tarkoittaisivat kulttuurialalle myönnettävien varojen leikkaamista, mikä olisi Eurooppa 2020 -strategian vastaista.
Cuts in the MEDIA Programme would entail reduced funding for the culture sector and would be inconsistent with the Europe 2020 strategy.
Tietääkö komissio, että Media-ohjelma on erittäin tärkeä eurooppalaisen elokuvan säilyttämisen, kehittämisen ja kilpailukyvyn kannalta?
Is the Council aware of the fundamental importance of the MEDIA Programme for the maintenance, development and competitiveness of the European film industry?
Miten komissio aikoo varmistaa Media-ohjelmalle riittävät taloudelliset resurssit kaudelle 2014–2020?
How does the Council intend to guarantee sufficient funding for the MEDIA Programme for the period 2014-2020?
Millaista tarkkaa suunnitelmaa komissio aikoo ehdottaa Media-ohjelmaa varten kaudelle 2014–2020, ja millaiset Media-ohjelmaa koskevat talousarviosuunnitelmat ovat aiempiin kausiin verrattuna?
What concrete form does the Council propose the MEDIA Programme should take in the period 2014-2020 and what budget is it planning for this programme compared with previous periods?
Neuvosto on hyvin tietoinen hyödyistä, joita Euroopan audiovisuaalialan ainoa EU:n tason tukiohjelma Media on tuonut sen jälkeen, kun se käynnistettiin vuonna 1991.
The Council is well aware of the benefits that the MEDIA programme, the sole EU‑level support scheme for the European audiovisual sector, has brought to the sector since it was established in 1991.
Tämänhetkinen Media-ohjelma on voimassa vuoteen 2013 saakka.
The current MEDIA programme runs until 2013.
Kysyjää pyydetään panemaan merkille, että 19. toukokuuta 2011 pidettävän neuvoston istunnon yhteydessä on tarkoitus käydä keskustelu Media- ja Kulttuuri-ohjelmien tulevaisuudesta.
The attention of the Honourable Member is drawn to the fact that the discussion about the future of the MEDIA and Culture programmes is expected to take place during or in the margins of the Council meeting on 19 May 2011.
Vuoden 2013 jälkeistä audiovisuaalialan ohjelmaa koskevasta ehdotuksesta neuvosto toteaa, että se kunnioittaa komission aloiteoikeutta ja odottaa näin ollen kiinnostuneena komission ehdotusta, joka on tarkoitus julkaista tämän vuoden lopussa.
Regarding the proposal for a future programme in the audiovisual field beyond 2013, the Council respects the right of initiative of the Commission and is therefore looking forward to the Commission proposal, publication of which is expected at the end of this year.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003019/2011
Question for written answer E-003019/2011
Komissio kirjoittaa vastauksessaan P-8845/2010 , että ”Komissio aikoo vuonna 2010 tehdä laajemman ja perusteellisemman analyysin työntekijöiden oikeuksien suojelusta EU:ssa käytettäessä alihankkijoita […] Komissio ottaa näiden tutkimusten tulokset huomioon arvioidessaan tarvetta sisällyttää yhteisvastuuta koskevia määräyksiä tuleviin lainsäädäntöaloitteisiin”.
In its answer to Question P‑8845/2010, the Commission states that in 2010 it ‘will launch a broader and more detailed study on the protection of workers’ rights in subcontracting processes in the European Union … The Commission will take the findings of those studies into account when assessing the need to include provisions on joint and several liability in future legislative initiatives’.
Voiko komissio tähän liittyen kertoa, mikä oli tutkimuksen tulos?
In the light of the above, can the Commission please state what the outcome of this study has been?
Mitä tulevia aloitteita komissio aikoo toteuttaa tutkimuksen perusteella?
What future initiatives will the Commission undertake as a result of the study?
Lopuksi pyydän komissiota kertomaan, odotetaanko ketjuvastuun sisältyvän mahdolliseen tulevaan lainsäädäntöön?
Finally, can the Commission state to what extent chain liability is expected to be incorporated in any future legislation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003020/2011
Question for written answer E-003020/2011
Komissio hyväksyi lokakuussa 2010 tiedonantonsa ”Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka”, jossa komissio muun muassa pyrkii lisäämään palvelualan painotusta ja osuutta talouden kasvusta tulevaisuudessa.
In October 2010 the Commission adopted its communication on ‘An Integrated Industrial Policy for the Globalisation Era’, in which inter alia it places a greater focus on the service sector and its contribution to future economic growth.
Kolmas sektori ei toimi erillään ensimmäisestä tai toisesta sektorista vaan optimoi sen sijaan näiden kahden sektorin arvot.
The tertiary sector does not operate in isolation from either the primary or secondary sectors, but optimises the value of these two sectors.
Tämä koskee entistä enemmän maailmanlaajuista kilpailua, jossa sellaiset palvelut kuin logistiikka, toimitusketjun hallinta, markkinointi ja suunnittelu nimenomaan antavat valmistustuotteelle lisäarvonsa.
This applies to an even greater extent in the area of global competition, where services such as logistics, supply-chain management, marketing and design clearly deliver added value to a manufactured product.
Lisäksi palveluala kasvaa entisestään ”elämystaloudessa”.
In addition to that, there is a branch of the service sector that is still expanding within the ‘experience economy’.
Komissio kirjoittaa näin ollen tiedonannossaan, että se aikoo vuonna 2012 ”perustaa yrityspalveluita käsittelevän korkean tason ryhmän tarkastelemaan markkinoiden aukkoja, standardeja ja innovointeja ja kansainvälisen kaupan kysymyksiä logistiikan, laitosten hoidon, markkinoinnin ja mainonnan kaltaisilla toimialoilla.”
The Commission writes in its communication that in 2012 it will ‘set up a High Level Group on Business Services to examine market gaps, standards and innovation and international trade issues in industries such as such as logistics, facility management, marketing and advertising.’
Voiko komissio kertoa, mitä toimia on toteutettu tämän korkean tason ryhmän perustamiseksi sen jälkeen, kun tiedonanto hyväksyttiin viime vuonna?
Can the Commission indicate what steps have been taken to set up this high level group since the adoption of the communication last year?
Voiko komissio myös kertoa, mitä aloja siinä otetaan huomioon ja mihin erityisiin kysymyksiin ryhmän on vastattava?
Can the Commission also indicate which sectors will be involved and which specific issues the group will be tackling?
Aikooko komissio kuulla korkean tason ryhmän kokoonpanoon ja toimeksiantoon liittyen asianomaisia osapuolia, kuten Euroopan parlamentin teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokuntaa?
Does the Commission plan to consult interested parties regarding the composition and mandate of the high level group, one such being the European Parliament’s Committee on Industry, Research and Energy (ITRE)?
Jos vastaus on myöntävä, onko komissio silloin valmis ottamaan parlamentin ITRE-valiokunnan mukaan?
If so, is the Commission ready to involve Parliament’s ITRE Committee?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003021/2011
Question for written answer E-003021/2011
Aihe: Poikkeukset ajo- ja lepoaikamääräyksistä
Subject: Exemptions from the rules on driving time and rest periods
Tämä kysymys koskee ajoneuvoja, joihin ei sovelleta tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta 15. maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 mukaisia ajo- ja lepoaikamääräyksiä.
This question relates to vehicles that are exempted from the rules on driving time and rest periods under Regulation (EC) No 561/2006 of the European Parliament and of the Council of 15 March 2006 on the harmonisation of certain social legislation relating to road transport.
Jäsenvaltiot voivat asetuksen (EY) N:o 561/2006 11 artiklan nojalla myöntää poikkeuksia yleisistä ajo- ja lepoaikamääräyksistä maanviljelyä, puutarhaviljelyä, metsätaloutta, kotieläintaloutta tai kalastusta harjoittavien yritysten käyttämillä sekä maanteiden kunnossapitoon ja asfaltin kuljettamiseen käytettävillä ajoneuvoilla harjoitettavalle liikenteelle.
It is possible for Member States to grant exceptions from the general rules on driving time and rest periods to permit carriage by vehicles used by agricultural, horticultural, forestry, farming or fishery undertakings and vehicles involved in road maintenance work and the transport of asphalt, as stated in Article 11 of Regulation (EC) No 561/2006.
Onko asetuksen 11 artiklan mukaan mahdollista, että sementtiajoneuvoille, joilla kuljetetaan nestemäistä betonia, jonka säilyvyys on rajallinen, voidaan myöntää poikkeus yleisistä ajo- ja lepoaikamääräyksistä, jos kuljetuksen kohteena ovat sellaiset rakennushankkeet kuin tuulimyllyjen perustukset, niin että sementtikuljetukset rakennushankkeisiin rinnastetaan asfaltin kuljetukseen?
Under Article 11, is it possible for cement lorries transporting concrete that remains liquid for a limited period of time to be exempted from the general rules on driving time and rest periods, when the cement is being transported to construction projects, such as the placing of windmills, thus putting the transport of cement for construction projects on the same footing as the transport of asphalt?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003022/2011
Question for written answer E-003022/2011
Aihe: Natura 2000 ja luontotyyppidirektiivi
Subject: Natura 2000 and the Habitats Directive
Onko Natura 2000:n ja luontotyyppidirektiivin (direktiivi 92/43/ETY) mukaan mahdollista lohkoa kesämökkitontteja, jotka ovat kokonaan tai osittain Natura 2000 ‑alueen sisäpuolella, jos samanaikaisesti parannetaan alueen nisäkäs-, lintu- ja sammakkoeläinkantojen olosuhteita eikä alueella aiheuteta häiriöitä varsinaisen rakennusvaiheen aikana?
Is it permissible under the Natura 2000 and Habitats Directive (92/43/EC) to develop holiday homes situated wholly or partially within a Natura 2000 area, if at the same time there is an improvement in the living conditions for mammals, birds and amphibians in the area, and if there is no disturbance to the area during the construction period itself?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003023/2011
Question for written answer E-003023/2011
Tanskassa on ollut vuodesta 2008 lähtien voimassa kaikentyyppisiä salmonelloja sisältävää siipikarjanlihaa koskeva kielto.
Denmark has had a ban on all types of salmonella in poultrymeat since 2008.
Komissio ehdottaa nyt merkittävimpiä salmonellabakteereja sisältävää lihaa koskevaa kieltoa.
The Commission is now proposing a ban on the main salmonella bacteria.
Mitä komissio aikoo tehdä sille, että tanskalaisten kuluttajansuoja ei heikkenisi nykyisestä, jos/kun EU:n säädökset tulevat voimaan?
What does the Commission intend to do to ensure that Danish consumers do not end up less protected than they are at present if/once the EU rules come into force?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003024/2011
Question for written answer E-003024/2011
Aihe: Epävirallinen harjoittelu Euroopan komissiossa
Subject: Unofficial traineeships at the European Commission
Euroopan komissio tarjoaa korkeakoulusta valmistuneille nuorille virallisia harjoittelujaksoja tutustuttaakseen heitä EU:n toimintatapaan ja sen eri politiikanaloihin.
The Commission offers official traineeships for university graduates in order to introduce young people to the working methods and various policies of the EU.
Harjoittelujaksot myönnetään pitkällisen valintamenettelyn tuloksena, ne kestävät yleensä viisi kuukautta, ja ne suoritetaan Brysselissä tai Luxemburgissa.
These traineeships are awarded following a long selection process, last for five months in principle and take place in Brussels or Strasbourg.
Harjoittelijoiden palkkaukseen liittyvät seuraavat ehdot: —
The following conditions apply to the remuneration of trainees: —
Kuukausittainen apuraha, joka on 25 prosenttia AD 5/1 -palkkaluokan peruspalkasta (komission päätös C/2007/1221) —
a monthly ‘grant’ equivalent to 25 % of the basic salary of an official in salary grade AD5/1 (Commission Decision C/2007/1221); —
Matkakustannusten korvaus meno- ja paluumatkan osalta (tiettyjen ehtojen mukaan) —
reimbursement of travel costs for arrival and departure (subject to conditions); —
Automaattinen pakollinen tapaturmavakuutus (1/10 maksusta vähennetään kuukausittaisesta stipendistä, loput maksaa komissio) ja oma sairausvakuutus (ellei omaa sairausvakuutusta ole, henkilö vakuutetaan komission solmimasta vakuutuksesta, jolloin myös kyseinen maksu vähennetään apurahasta).
automatic, mandatory insurance against accidents (a tenth of the cost is deducted from the monthly grant; the rest is paid by the Commission) and mandatory health insurance (trainees who do not have their own health insurance are insured through a contract concluded by the Commission, the cost of which is also deducted from the grant).
Tarjoaako komissio lisäksi vielä epävirallisia harjoittelujaksoja – esimerkiksi kolmansissa maissa olevissa edustustoissaan – joiden ehdot poikkeavat virallisten harjoittelujaksojen ehdoista?
Does the Commission also award ‘unofficial’ traineeships, in delegations in third countries for example, under different conditions than for official traineeships?
Saavatko harjoittelijat tällöin harjoittelujaksolta palkkaa tai tukia?
Do the trainees receive remuneration or allowances for the duration of the traineeship?
Jos saavat, miten harjoittelujaksojen sisällöt ja/tai niitä koskevat sopimukset eroavat toisistaan, niin että virallisilta harjoittelujaksoilta maksetaan palkkaa ja epävirallisilta ei?
If so, what are the differences in the traineeships’ contents and/or contracts which justify that official trainees should be remunerated and ‘unofficial’ trainees not?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003025/2011
Question for written answer E-003025/2011
Aihe: Vakiomuotoisten työsopimusten säilyttäminen
Subject: Retaining the standard employment contract
Komissio on asiakirjan KOM(2010) 682 1.1 luvussa – Joustoturvan neljän osatekijän vahvistamisen painopistealueet – käyttänyt tähän saakka tuntematonta työsopimuksia koskevaa käsitettä ”toistaiseksi voimassa olevat sopimusjärjestelyt”.
In Part 1.1 (Priorities for reinforcing the four components of flexicurity) of its communication COM(2010)682, the Commission has used a hitherto unknown term for employment contracts: ‘open-ended contractual arrangements’.
Tämä käsitevalinta jättää valtavasti tilaa tulkinnoille, eikä sitä ole tähän mennessä käytetty eurooppalaisessa työoikeudessa.
This choice of term leaves a very wide margin for interpretation and has hitherto not been used in European employment law.
Miten komissio määrittelee käsitteen ”toistaiseksi voimassa olevat sopimusjärjestelyt”?
How would the Commission define ‘open-ended contractual arrangements’?
Miten tämä sopimusmuoto eroaa muista työsopimuksista, erityisesti vakiomuotoisista työsopimuksista (vakinaista ja toistaiseksi voimassa olevista)?
What is the difference between this form of contract and other employment contracts, in particular the standard employment contract (conventional and for an unlimited period)?
Mitä oikeuksia tämä uusi sopimusmuoto rajoittaa tai vähentää?
What rights will be restricted or reduced by this new form of contract?
Mitkä työntekijöiden oikeudet eivät enää ole voimassa tässä uudessa sopimusmuodossa eli ”toistaiseksi voimassa olevissa sopimusjärjestelyissä” verrattuna vakiomuotoisiin sopimuksiin (vakinaisiin ja toistaiseksi voimassa oleviin)?
What rights of employees are no longer to apply with these new ‘open-ended contractual arrangements’ when compared with standard contracts (conventional and for an unlimited period)?
Sanoutuuko komissio irti ”sama palkka samasta työstä” ‑periaatteesta tukemalla ”toistaiseksi voimassa olevia sopimusjärjestelyjä”?
In promoting ‘open-ended contractual arrangements’, is the Commission revoking the principle that the same salary should be paid for the same work in the same place?
Jos vastaus on kielteinen, mikä tämän uuden sopimusmuodon tarkoitus on?
If not, what is the purpose of this new form of contract?
Luopuuko komissio tätä uutta sopimusmuotoa tukiessaan siitä periaatteesta, että vakiomuotoinen työsopimus on sekä eniten kannatettu työnteon malli että eurooppalaisen työoikeuden perusta?
In promoting this new form of contract, is the Commission abandoning the standard employment contract, which is both the most popular employment model and the basis of European employment law?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-003026/2011
Question for written answer E-003026/2011
Aihe: Innovatiiviset rahoitusvälineet – Jatkuvat lainat – Käsitteen ”kierto” selkeyttäminen
Subject: Innovative funding instruments: revolving funds — clarification of the definition of take-up
Komissio korostaa useissa ajankohtaisissa tiedonannoissa, miten tärkeänä se pitää uusien rahoitusvälineiden käytön tukemista.
In various recent communications, the Commission has highlighted the importance of promoting the use of new funding instruments.
Siksi jäsenvaltioiden ja alueiden on käytettävä entistä enemmän varsinkin kaikkia takaisinmaksettavan rahoituksen muotoja.
In particular, Member States and regions are encouraged to make greater use of all forms of repayable funding.
Erilaiset korkotukien ja lainojen yhdistelmät tai muut takaisinmaksettavan rahoituksen muodot ovat sen mukaan mahdollisia.
Various combinations of interest subsidies with loans or other forms of repayable funding are conceivable.
Jotta etenkin seuraavaksi EU:n rakennerahaston ohjelmakaudeksi 2014–2020 tehtävän asetusten uudistamisen yhteydessä sekä niiden jäsenvaltioissa ja alueilla tapahtuvan täytäntöönpanon yhteydessä voidaan käydä perusteellinen keskustelu aiheesta, pidän tarpeellisena muun muassa selvityksen saamista seuraavaan kysymykseen:
In order, inter alia , to pave the way for an informed debate on this issue in view of the forthcoming review of regulations for the next EU structural funds period 2014‑2020 and their implementation in the Member States and regions, I believe that it is necessary to clarify an important question relating to the time that borrowed funds take to return.
Tämä palautuminen puolestaan määrää rahaston mahdollisten vuotuisten rahoitustoimien laajuuden.
This speed of return determines a fund’s maximum annual volume of transactions.