natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komissiolla on ollut lähtökohtanaan ranskalais-italialaisen hallitusten välisen komitean arvio Torinon ja Lyonin välisestä rautatieyhteydestä, ja se on tutkimuksissaan arvioinut hankkeen toteuttamiseen liittyviä monia muita näkökohtia.
During its consideration of the matter, the Commission, which used the assessment made by the Franco-Italian Intergovernmental Commission for the Turin-Lyon line, assessed this and other aspects of the building project.
Edellä esitetyn perusteella tiedustelemme komissiolta seuraavaa: 1.
Given the above, will the Commission state: 1.
Voisiko komissio kertoa, onko on olemassa todellisia ja konkreettisia terveysriskejä Val di Susan asukkaille vai ei, jos tämä rautatieyhteys toteutetaan hyväksytyn hankkeen mukaisesti? 2.
whether or not the building of the railway line on the basis of the approved project poses a real threat to the health of people living in the Susa valley? 2.
Voisiko komissio täsmentää, miten merkittäviä tämän hankkeen toteuttamista koskevat viiveet ovat ja miten suuria keskeisiä kustannuksia näistä viiveistä aiheutuu?
how much the delays in the work have cost and what the main costs are?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1988/06
WRITTEN QUESTION E-1988/06
Aihe: Entisten ulkomaisten työntekijöiden eläkeoikeuden ja muiden etuuksien huomattavat leikkaukset tai niiden poistaminen kokonaan uuden sosiaaliturvajärjestelmän perusteella
Subject: Large cuts in, or complete elimination of, rights to pensions and other benefits for former foreign workers due to a new care system
Miten kyseisten henkilöiden asema paranisi, jos heidät poistettaisiin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 EYVL L 149, 5.7.1971, s. 2 . soveltamisalasta?
How is it possible to ease the situation of the people concerned by excluding them from the personal scope of Council Regulation (EEC) No 1408/71 OJ L 149, 5.7.1971, p.
Tässä tapauksessahan myös oikeus Alankomaiden sosiaaliturvaan (zorgtoeslag), jota he eivät muutenkaan voi hyödyntää, peruuntuisi.
2 . , in which connection the entitlement to a care allowance (‘zorgtoeslag’) from the Dutch tax department, which they in any case cannot take advantage of, would of course lapse?
Miten komissio voisi edistää ratkaisujen löytämistä kyseisiin rajat ylittäviin kysymyksiin, jotka heikentävät huomattavasti ulkomaisten kansalaisten oikeusvarmuutta?
What can the Commission do to help find solutions to such cross-border problems, which seriously erode the legal certainty enjoyed by citizens with a different nationality?
Lähde: TV Nederland 3, ajankohtaisohjelma NOVA, 12. huhtikuuta 2006.
Source: TV Nederland 3, NOVA current affairs programme, 12 April 2006.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1989/06
WRITTEN QUESTION E-1989/06
Aihe: Alusten jätteiden määrän kasvu Pohjanmerellä ja sen rannikoilla sekä vastaanottolaitteiden vähäinen käyttö aluksella syntyvän jätteen ja lastijäämien vastaanottolaitteita satamissa koskevan direktiivin voimaantulosta huolimatta
Subject: Increase in ships’ waste in the North Sea and on neighbouring coasts, and limited use of reception facilities, despite the entry into force of the directive on port reception facilities for ship-generated waste and cargo residues
Tietääkö komissio, että vaikka Alankomaiden satamien vastaanottolaitteisiin jätettä laskevien alusten määrä on kasvanut neljänneksellä, jätteen määrä on laskenut?
Is the Commission aware that, although the number of vessels offloading waste at the reception facilities at Dutch ports has increased by a quarter, the quantity of waste collected has fallen?
Tunteeko komissio EMSA:n vuonna 2005 tanskalaisella tutkimuslaitoksella Carl Bro a/s:llä teettämän tutkimuksen, jonka tulokset esitellään teoksessa ”A Study on the Availability and Use of Port Reception Facilities for Ship-Generated Waste”, jossa todetaan, että alusten on noudatettava eri sääntöjä, hintoja ja menetelmiä kussakin tutkitussa 51 Euroopan satamassa?
Is the Commission aware of the research conducted in 2005 by the Danish research agency Carl Bro a/s for EMSA and described in ‘A study on the availability and use of port reception facilities for ship-generated waste’, which indicates that vessels have to cope with different rules, prices and procedures for the collection of waste in each of the 51 European ports studied?
Milloin komissio odottaa EMSA:n lopullista arviointikertomusta?
When does the Commission expect the final EMSA evaluation report?
Onko se samaa mieltä tanskalaisen tutkimuksen alustavien päätelmien kanssa siitä, että vastaanottojärjestelmien yhdenmukaistamisessa ei ole saavutettu juuri minkäänlaista edistystä ja että menetelmät ovat aivan liian monimutkaisia ja erilaisia, niin että ne ovat ristiriidassa direktiivin 2 artiklan kanssa?
Does it agree with the provisional conclusion from the Danish study that little has been achieved in the way of harmonisation of collection systems and that the procedures are far too complicated and too different, so that they conflict with Article 2 of the directive?
Kuinka pian komissio katsoo voivansa mukauttaa politiikkaansa kyseisten suositusten huomioon ottamiseksi?
How soon does the Commission expect to be able to adjust its policy in order to take account of these recommendations?
Jättääkö direktiivi EU:n jäsenvaltioille käytännössä niin paljon toimintavapautta, että on syntynyt enemmän erilaisia hintoja ja järjestelmiä kuin odotettiin?
Does the directive, in practice, allow EU Member States so much freedom of action that more different prices and different systems have come into existence than anticipated?
Missä jäsenvaltiossa on tyydyttävät järjestelmät tällä alalla, ja missä alusten jätteiden laskeminen mereen on huomattavasti vähentynyt?
In which Member States do satisfactory arrangements exist in this field and has dumping of ships’ waste at sea been significantly reduced?
Katsooko komissio, että edellä mainitut ongelmat ratkaistaan tiukentamalla direktiiviä 2000/59/EY, esimerkiksi nostamalla epäsuoran rahoituksen pakollista vähimmäisosuutta 30 prosentista 50 tai 70 prosenttiin?
Does the Commission believe that the solution to the above problems lies in rendering Directive 2000/59/EC more stringent, for example by raising the compulsory minimum percentage for indirect financing from 30 % to 50 or 70 %?
Kuinka vahvasti komissio voi vaikuttaa niihin jäsenvaltioihin, jotka eivät ole ryhtyneet riittäviin toimiin mereen lasketun jätteen määrän vähentämiseksi?
What influence does the Commission have over Member States which have not yet put their houses in order, with a view to reducing the volume of waste dumped in the sea?
Mitä välineitä EU:lla on sen varmistamiseksi, että direktiivin tavoitteet todella saavutetaan?
What instruments does the EU have to ensure that the objectives of the Directive are genuinely attained?
Käyttääkö komissio kyseisiä välineitä?
Will the Commission make use of them?
Lähde: The North Sea Foundation (www.noordzee.nl).
Source: The North Sea Foundation, www.noordzee.nl
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1990/06
WRITTEN QUESTION E-1990/06
Aihe: Kissojen ja koirien nahoilla käytävän kaupan kieltäminen
Subject: Ban on trading in cat-fur and dog-hair
Viime vuoden marraskuussa kysymykseen P-3945/05 antamassaan vastauksessa komissio totesi tutkivansa mahdollisuutta, että yhteisö kieltäisi kissojen ja koirien nahoilla käytävän kaupan Euroopan unionissa.
In November last year, the Commission said in its answer to Question P‑3945/05 that it was investigating the possibility for the Community to introduce a ban on trading in cat-fur and dog-hair in the European Union.
Komissio ilmoitti myös keräävänsä tietoja jäsenvaltioiden tekemistä aloitteista kyseisessä asiassa.
The Commission also said that it was gathering information about the initiatives taken by Member States in this regard.
Miten komissio on edistynyt kyseisten tietojen analysoinnissa ja mahdollisen yhteisön toimen arvioinnissa?
What progress has the Commission made with its study of this information and evaluation of possible Community action?
Miten pian komissio arvioi kykenevänsä tekemään asiassa lainsäädäntöehdotuksen?
How soon does the Commission expect to be able to make a legislative proposal?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1991/06
WRITTEN QUESTION E-1991/06
Aihe: Liikevaihtovero EU:n jäsenvaltioissa
Subject: Sales tax in the Member States
Kunkin jäsenvaltion talouskehitys riippuu muun muassa siitä, millainen ja miten tiukka verojärjestelmä siellä on voimassa.
Economic development in each of the Member States is partly dependent on the proper application of the tax system in force.
Suuret ja taloudellisesti vahvat talouden toimijat usein välttyvät alv-verojen maksamiselta rahoitusyksiköidensä ja oikeudellisten yksiköidensä asiantuntemuksen hyödyntämisen kautta.
Large and strong economic operators often escape having to pay VAT by making use of their own specialised financial and legal services.
Erityisesti tämä koskee uusia jäsenvaltioita, muiden muassa Puolaa, joissa valtionhallinto on vielä heikosti valmistautunut näiden asioiden osalta.
This is particularly the case in the new Member States, including Poland, whose national administrations are still ill-prepared in this regard.
Käytännössä työttömyys kasvaa, kansalaiset köyhtyvät ja talouskehitys heikkenee näissä maissa.
Unemployment is rising, citizens are becoming poorer and economic growth in these countries is weakening.
Tämä on ristiriidassa EU:n strategisten periaatteiden kanssa ja vahingollista sen kehitykselle sekä aiheuttaa kielteisiä reaktioita yhteiskunnassa.
All this runs counter to the EU's strategic principles and is damaging to its development, also provoking a negative public reaction.
Yksi tapa korjata tilanne olisi ottaa käyttöön liikevaihtovero.
One way of remedying the situation is to introduce sales tax.
Onko EU:n jäsenvaltioissa käytössä liikevaihtoveroa tai vastaavaa veroa rinnakkain alv-veron kanssa, ja jos on, missä jäsenvaltioissa ja minkä suuruisena?
Is sales tax or a similar charge, other than VAT, imposed in any of the Member States and, if so, where and at what rate?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1997/06
WRITTEN QUESTION E-1997/06
Aihe: Navantia-yhtiön poissulkeminen komission toimesta
Subject: The Commission's failure to include the firm Navantia
Brysselissä järjestettiin 24. huhtikuuta 2006 yritys- ja teollisuusasioista vastaava Euroopan komission jäsenen ja komission varapuheenjohtajan Günther Verheugenin aloitteesta kokous, johon osallistui Euroopan aseteollisuuden ja sotateknologian alan yrityksiä ja jonka tarkoituksena oli Euroopan yhteisen puolustuspolitiikan määritteleminen.
On 24 April 2006, a meeting called by the Vice-President of the Commission and Commissioner for Enterprise and Industry, Günter Verheugen, was held in Brussels with representatives of the European armaments and military technology industries to shape a common European defence policy.
Kokoukseen osallistui myös Aerospace and Defence Industries Association of Europe (ASD) ‑järjestö, joka saattoi edustaa kaikkia tämän alan eurooppalaisia yrityksiä, mutta edellä mainitut eurooppalaiset yritykset ovat mahdollisesti saanet myös erilliset kutsut.
Although the meeting was attended by the AeroSpace and Defence Industries Association of Europe (ASD), which could have represented the European sector as a whole, the fact remains that other European firms were invited separately.
Eikö komissio pyri näiden kokousten avulla selvittämään Euroopan aseteollisuuden resurssit ja tarpeet Euroopan yhteisen puolustuspolitiikan luomista varten ja eivätkö nämä kokoukset vaikuta siten myös Navantia-yhtiön toimintaan?
Is it not true that during these meetings the Commission intends to take steps towards identifying and establishing the means and requirements of the European armaments industry with a view to launching a European common defence policy and that the meetings therefore have a bearing on Navantia's activities?
Voiko komissio ilmoittaa, miksi Navantia-yhtiötä ei kutsuttu kyseiseen kokoukseen?
Can the Commission explain why Navantia was not invited to take part in this meeting as a separate entity?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1998/06
WRITTEN QUESTION E-1998/06
esittäjä(t): Carlos Carnero González (PSE) ja Elena Valenciano Martínez-Orozco (PSE)
by Carlos Carnero González (PSE) and Elena Valenciano Martínez-Orozco (PSE)
Aihe: Yhteisön rahoitus Black Beachin vankilalle ja ihmisoikeuksien loukkaaminen Equatorin Guineassa
Subject: European funding of Black Beach prison, and human rights violations in Equatorial Guinea
Guinean oppositiolta saamiemme tietojen mukaan Euroopan unioni aikoo rahoittaa Black beachin vankilan rakentamista Malaboon.
According to information from the political opposition in Equatorial Guinea, the European Union will fund construction work on Black Beach prison in Malabo, Equatorial Guinea.
Ymmärrämme, että tarkoituksena on parantaa vankien oloja, mutta ottaen huomioon, että Guineassa rikotaan ihmisoikeuksia, että siellä on poliittisia vankeja ja vankeja kidutetaan ja että siellä on kuolemanrangaistus yhä voimassa, pyydän komissiota vastaamaan seuraaviin kysymyksiin.
Although the aim of this work is to improve prison conditions, the fact remains that in Equatorial Guinea human rights are not respected, there are political prisoners, torture is carried out and the death penalty remains in force.
Voiko komissio antaa yksityiskohtaisia tietoja tästä hankkeesta?
Can the Commission provide details of this project?
Mitä toimia Euroopan unioni aikoo toteuttaa sen varmistamiseksi, että kidutus kielletään Equatorin Guineassa ja että siitä rangaistaan?
What action will the Commission take to stop torture in Equatorial Guinea and make it a punishable offence?
Aikooko komissio valvoa, että guinealaisten vankien ihmisoikeuksia kunnioitetaan?
Does the Commission plan to protect the integrity of prisoners in Equatorial Guinea?
Eikö olisi järkevämpää osoittaa Euroopan unionin varoja Guinean hallitukselle kiduttamisen lopettamiseen ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämiseen sekä Guinean kansan tukemiseen demokratiaan siirtymisessä?
Would it not be more appropriate for the Union to donate funds to support the Government of Equatorial Guinea in eradicating torture and promoting respect for human rights and to assist the people of Equatorial Guinea in the transition to democracy?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1999/06
WRITTEN QUESTION E-1999/06
Aihe: Niin kutsutun EU-konsultin tutkinnon vakiinnuttaminen Euroopan unionin myöntämin varoin ja jo olemassa olevan liikkeenjohdon konsultin normien vähäinen tunnustaminen
Subject: The EU‑assisted establishment of an ‘EU consultants’ qualification and the lack of recognition of the already established CMC standard
Monissa Itä-Euroopan maissa, esimerkiksi Unkarissa ja Tšekin tasavallassa, on niin kutsutun EU-konsultin tutkinto, jota varten sekä koti- että ulkomaisilta liikkeenjohdon konsulteilta vaaditaan vaihtelevien normien mukaisia maksullisia kokeita, vaikka yli kymmenen vuoden ajan on ollut olemassa 43 valtion hyväksymä liikkeenjohdon konsultin arvo (Certified Management Consultant, CMC).
In various east European countries such as Hungary and the Czech Republic among others, there exists a so-called ‘EU consultant’ qualification, requiring both domestic and foreign management consultants to sit fee-paying exams according to various standards, despite the existence for over 10 years of the CMC qualification (Certified Management Consultant), recognised by some 43 countries worldwide.
Tämän standardin on kehittänyt International Council of Management Institutes ‑järjestö.
This qualification was established by the ICMCI (International Council of Management Consulting Institutes) and is awarded on a voluntary basis by the respective national institutes upon completion of a selection process.
Pätevyyden myöntäminen on vapaaehtoista, ja sen voivat myöntää eri valtioissa toimivat laitokset valintamenettelyn, kirjallisen kokeen ja laajan kuulemistilaisuuden jälkeen.
Based on a common body of knowledge and set according to both a code of conduct and a code of ethics, this process consists of a written exam and extensive interviews.
Euroopan unioni on rahoittanut konsulttien valintaa, koulutusta ja tutkintomenettelyjä huomattavalla summalla.
The selection, training and examination processes of these EU consultants were funded by a not inconsiderable contribution from the EU.
Onko järkevää rahoittaa useissa maissa toisistaan poikkeavia ja kilpailua haittaavia konsultteja koskevia sääntöjä?
Is it logical to fund a system of regulation for consultants that is different in each country and is hostile towards competition?
Eikö olisi järkevämpää tunnustaa vapaaehtoinen CMC-todistus osoittamaan pätevyys osallistua Euroopan unionin rahoittamiin hankkeisiin?
Would it not be more sensible to recognise the voluntary CMC certification as a qualification enabling participation in EU‑funded projects?
Toivottavaa olisi ainakin EU-konsultin ja CMC-konsultin pätevyyksien tunnustaminen samanarvoiseksi.
It would at least be desirable to acknowledge the equivalence of ‘EU consultants’ and the CMC qualification.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2000/06
WRITTEN QUESTION E-2000/06
Aihe: Rikollisuus Kreikassa
Subject: Crime in Greece
Mitkä ovat täsmälliset rikoksia koskevat tilastotiedot (varkaudet, murrot, raiskaukset sekä murhat, tapot ja surmat) Kreikassa vuodesta 1990 nykypäivään?
What are the exact statistics for crime (theft, burglary, rape, murder) in Greece from 1990 to the present?
Mikä on yhteisön kansalaisten ja mikä kolmansien maiden kansalaisten osuus näistä rikollisista teoista?
What proportion of the perpetrators of these crimes are Community nationals and what proportion are third‑country nationals?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2001/06
WRITTEN QUESTION E-2001/06
Aihe: Laiton maahanmuutto EU:hun
Subject: Illegal immigration into the EU
Mikä on ollut Kreikkaan laittomasti tulleiden kolmansien maiden kansalaisten määrä vuosittain vuodesta 1990 vuoteen 2005?
How many third‑country nationals entered Greece illegally each year from 1990 to 2005?
Mikä on ollut samana ajanjaksona EU:hun erityisesti Turkin kautta laittomasti tulleiden tällaisten henkilöiden määrä?
In particular, how many entered the EU illegally by way of Turkey during that period?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2002/06
WRITTEN QUESTION E-2002/06
Aihe: Poliisivalvonta Kreikassa ja muualla EU:ssa
Subject: Policing in Greece and the rest of the EU
Mikä on keskimääräinen poliisien lukumäärä tuhatta asukasta kohti Kreikassa ja muissa EU-maissa?
What is the average number of police per 1000 inhabitants in Greece and the other Member States of the EU?
Mikä tämä keskiarvo on erityisesti Ateenassa ja Thessalonikissa?
In particular, what is the average in Athens and Thessaloniki?
Mikä on kansainvälisesti suositeltu keskiarvo?
What is the average considered to be appropriate at international level?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2003/06
WRITTEN QUESTION E-2003/06
Aihe: Pankit yhteisön varojen lopullisia edunsaajia Kreikassa
Subject: Banks the final beneficiaries of Community funds in Greece
Entinen valtiosihteeri ja Nea Dimokratia ‑puolueen parlamentaarikko (sekä useiden vuosien ajan yhteisön kolmannen tukikehyksen vastuuhenkilö) Tsiplakos antoi 27. kesäkuuta 2002 lehdistötiedotteen, jossa hän — oikeutetusti — arvosteli silloista PASOK-puolueen hallitusta sen päätöksestä ”käyttää pankkeja välittäjinä pienten ja keskisuurten yritysten rahoittamisessa, vastoin yhteisön asetusta (EY) N:o 1260/99 EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1 . , jossa säädetään, että välittäjien on oltava yleishyödyllisiä, voittoa tavoittelemattomia elimiä”.
On 27 June 2002, the former State Secretary and New Democracy Member of Parliament, Mr Tsiplakos (who was also responsible for the third CSF for a number of years), issued a press release in which he — rightly — criticised the PASOK government at the time for its decision to use the banks as intermediaries for the financing of small and medium-sized enterprises in breach of Community Regulation (EC) No 1260/99 OJ L 161, 26.6.1999, p.
Tämä on ensimmäinen kerta, kun pankeista tulee lopullisia edunsaajia ja ne saavat päättää, mitä yrityksiä Kreikassa tuetaan.
This is the first time that the banks are to be the final beneficiaries and decide which companies will be subsidised in Greece.
Oliko komission idea, että pankkeja suositaan edellä mainitulla ennennäkemättömällä tavalla?
Was it the Commission's idea that the banks should be favoured in this unprecedented manner?
Onko edellä mainittu järjestely sopusoinnussa yhteisön lainsäädännön kanssa?
Is the above arrangement consistent with Community legislation?
Oliko Tsiplakos väärässä varoittaessaan, Nea Dimokratia -puolueen puolesta yhteisön kolmannen tukikehyksen asioista vastaavana henkilönä, että asetusta N:o 1260/99 rikotaan?
Was Mr Tsiplakos wrong when he cautioned, as the official responsible for managing the third CSF on behalf of New Democracy, that the arrangement was in breach of Regulation (EC) No 1260/1999?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2004/06
WRITTEN QUESTION E-2004/06
Aihe: Euroalue romahtamassa
Subject: Eurozone heading for collapse
Mitä mieltä komissio on komission tunnetun taloudellisen neuvonantajan Paul de Grauwen päätelmistä, jotka perustuvat hänen viimeaikaisiin tutkimuksiinsa, jotka julkaistiin hiljattain The Business ‑lehdessä Isossa-Britanniassa ja De Morgen ‑lehdessä Alankomaissa?
Would the Commission agree with the recently published conclusions of Paul de Grauwe, a prominent economic adviser to the Commission, whose recent researches have now appeared in The Business in the UK and De Morgen in the Netherlands?
De Grauwen mukaan euroalue on romahtamassa, koska se ei voi toimia ilman täydellistä poliittista unionia.
He is reported as saying that the eurozone is heading for inevitable collapse because it cannot function without full political union.
Hän ennustaa euroalueelle hidasta kuolemaa ja pitää vapaakauppa-aluetta ainoana vaihtoehtona.
He forecasts a slow death and sees the only alternative as a free trade zone.
Hän asettaa jopa koko EU:n olemassaolon kyseenalaiseksi nyt, kun jäsenvaltiot vastustavat unionin syvenemistä.
He even questions whether the EU is needed now its Member States have shown themselves hostile to further union.
Onko komissio asiasta samaa mieltä?
Does the Commission agree?
De Grauwen päähuomio on, että inflaatio on ollut euroalueella epäyhtenäistä ja että erot ovat vuosien saatossa vain kasvaneet.
Mr de Grauwe's main observation is that inflation has not converged in the eurozone and that differences have worsened over the years.
Italia, Espanja, Portugali ja Alankomaat eivät hänen mukaansa kykene palauttamaan kilpailukykyään ilman todellista deflaatiota ja työttömyyden mittavaa kasvua, joita kansalliset hallitukset todennäköisesti pyrkivät välttämään.
Italy, Spain, Portugal and the Netherlands, he argues, are now powerless to restore their competitiveness ‘without introducing outright deflation and large increases in unemployment’ — moves national governments are likely to avoid.
Edellä mainituissa lehdissä Paul de Grauwe toteaa, että ”pitkällä aikavälillä unioni tulee sortumaan.
The Commission's adviser is also quoted as saying: ‘In the longer term, monetary union will collapse.
Yksikään rahaliitto ei ole kestänyt ilman poliittista unionia.
There is not a single monetary union which survived without political union.
Tarvitsemmeko yhä Euroopan unionia”?
Do we still need the European Union?’
Lisäksi hänen mukaansa Lissabonin prosessi oli poliittista fiktiota, joka olisi parasta haudata.
He went on to claim that the Lisbon Process was a political fiction and was best buried.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2005/06
WRITTEN QUESTION E-2005/06
Aihe: Katumaastureiden turvallisuus
Subject: Safety of SUVs
Philadelphian lastensairaalan tutkijan Dennis Durbinin Yhdysvalloissa tekemän tutkimuksen mukaan SUV-maastoautot (niin kutsutut katumaasturit) menevät onnettomuuden sattuessa kaksi kerta todennäköisemmin kumoon kuin tavalliset autot.
According to an American study carried out by Dennis Durbin (Hospital of Philadelphia), all-terrain vehicles (SUVs) are twice as likely to overturn in an accident as normal cars.
Kun auto kaatuu on lasten riski loukkaantua vakavasti sitä paitsi kolminkertainen.
Moreover, if they do so, the risk of serious injury to children is three times as great.