natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Espanjalaisista 51 prosenttia, 29 prosenttia enemmän kuin neljä vuotta sitten, vastustaa Turkin jäsenyyttä.
51 % of people in Spain currently oppose it: 29 % more than four years ago.
(IFOBin vuonna 2004 suorittaman vastaavan mielipidekyselyn mukaan 78 prosenttia espanjalaisista kannatti jäsenyyttä.)
(In 2004 a similar IFOP survey showed 78 % of people in Spain to be in favour).
Kehitys on samansuuntaista myös muissa jäsenvaltioissa: Iso-Britannia (+15 %), Italia (+23 %), Saksa (+13 %).
A similar trend can be observed in the other countries: Britain (+15 %); Italy (+23 %); Germany (+13 %).
(Valeurs actuelles, ”Turquie.
(Valeurs actuelles, ‘Turquie.
Le non des Européens”, 4.9.2008)
Le non‑des Européens’, 4 September 2008).
Valeurs actuelles –lehden mukaan yhteisön toimielimet joutuvat vaikeaan kriisiin, jos ne eivät ota huomioon Turkin jäseneksi liittymisen vastustusta.
According to Valeurs actuelles, ‘a major crisis will arise within the Community institutions if they refuse to take account of the objections to Turkey's accession to the EU.’
Mitä mieltä komissio on siitä, että EU:n kansalaiset suhtautuvat yhä kielteisemmin Turkin kanssa käytäviin liittymisneuvotteluihin?
How does the Commission assess the growing aversion of people in Europe to the accession negotiations with Turkey?
Mistä tämä asenteiden muuttuminen kielteisemmiksi Turkin liittymistä kohtaan johtuu Euroopan unionin mielestä?
According to the European Union, what is the reason for this growing opposition to Turkish membership?
Missä määrin komissio tulee ottamaan huomioon sen, että väestön suuri enemmistö ei halua Turkin liittyvän Euroopan unioniin?
To what extent will the Commission take account of this growing rejection of Turkish membership by a large majority of the public?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5003/08
WRITTEN QUESTION E-5003/08
Aihe: Lukuisat toistuvat ja jatkuvat siviilien kuolemat Afganistanissa
Subject: No let-up in the high number of civilian deaths in Afghanistan
Afganistanissa olevat Yhdysvaltojen joukot aiheuttavat maassa jatkuvasti enemmän siviiliuhreja.
US troops in Afghanistan are claiming an ever increasing number of civilian victims in Afghanistan.
Kansan kärsivällisyys ei tietenkään kestä loputtomiin, mikä vahingoittaa selvästi afgaanihallitusta ja tavoitetta saavuttaa jonain päivänä valtiollinen ja alueellinen vakaus.
It is obvious that the patience of the population will not last forever and that this is doing great damage to the Afghan Government and the efforts to one day establish a stable State in a stable region.
Edunsaajat ovat selvästikin terroristit, joita vastaan pyritään taistelemaan.
Clearly, this benefits the very terrorists that the troops are supposed to be fighting.
Kuten tiedetään, maassa on – ISAF:n kautta – usean unionin maan sotilaita.
It is common knowledge that soldiers from various EU Member States are present in the country through ISAF.
Kansa ei kuitenkaan aina osaa erottaa ISAF:ia ja Yhdysvaltojen joukkoja, jotka aiheuttavat siviilien kuolemia.
The local population, however, is not always able to distinguish between ISAF and the US forces that are causing the deaths of civilians.
Onko neuvosto suunnitellut tämän huomioon ottaen mitään aloitetta yhdysvaltalaiskumppanin vakuuttamiseksi siitä, että järjetöntä, kielteisesti vaikuttavaa ja rikollista käytäntöä, jolla aiheutetaan siviilien kuolemia, on ehdottomasti muutettava?
Given this situation, does the Council have any plans for initiatives to convince its US partner that it is essential to change this absurd, counterproductive and criminal practice that leads to the deaths of civilians?
Neuvoston pääasialliset huolenaiheet Afganistanissa ovat Afganistanin siviileille aiheutuneet vahingot ja siviiliuhrien määrä.
Damage to civilians and casualties among the citizens of Afghanistan are principal concerns of the Council with regard to Afghanistan.
Tämän osalta neuvosto korosti 27. toukokuuta 2008 antamissaan päätelmissä, miten tärkeää on, että kansainvälisellä yhteisöllä on yhteisten tavoitteiden saavuttamista koskeva yhdenmukainen lähestymistapa ja että se toimii tiiviisti koordinoiden Afganistanin hallituksen kanssa ja sotilaallisen ja siviiliulottuvuuden välistä johdonmukaisuutta noudattaen.
To this end, in its conclusions of 27 May 2008, the Council underlined the importance of a unified approach by the international community in pursuing common goals, in full coordination with the Government of Afghanistan and with coherence between the military and civilian dimensions.
Tämä kysymys tulee usein esiin Afganistanin viranomaisten, YK:n ja muiden keskeisten kumppaneiden, Yhdysvallat mukaan lukien, kanssa järjestetyissä säännöllisissä kokouksissa.
This issue is raised frequently at regular meetings with the Afghan authorities, the UN and other main partners in Afghanistan, including the US.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5004/08
WRITTEN QUESTION E-5004/08
Aihe: Lisärahoitus Espanjan kalatalousalalle
Subject: Additional funding for the Spanish fisheries sector
Komissio sanoi vastauksessaan kysymykseeni P-4420/08 , että kaudella 2000–2006 Espanjan kalastusala sai lisäksi 186 miljoonan euron yhteisön rahoitusta korvaukseksi Marokon kanssa tehdyn kalastussopimuksen uusimatta jättämisestä.
In its answer to my Question P–4420/08, the Commission stated that during the period 2000‑06 ‘additionally, the Spanish fisheries sector received EUR 186 million Community funding as compensation owing to the non-renewal of the fisheries agreement with Morocco’.
Voiko Euroopan komissio eritellä, mihin kyseiset 186 miljoonaa euroa lopulta ohjattiin?
Can the European Commission give a breakdown of which parties were the final beneficiaries of these EUR 186 million?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5005/08
WRITTEN QUESTION E-5005/08
Aihe: Kalastusalan tukia koskeva erittely
Subject: Breakdown of planned aid to the fisheries sector
Euroopan komissio sanoi kysymykseeni P-4420/08 antamassaan vastauksessa ja liitteenä olevassa taulukossa, että Euroopan kalatalousrahastosta (EKTR) on tarkoitus ohjata Espanjassa kuluvalla ohjelmakaudella 316,5 miljoonaa euroa ”yhteistä etua koskeviin toimenpiteisiin”, 49,3 miljoonaa euroa ”kalastusalueiden kestävään kehitykseen” ja 18,7 miljoonaa euroa ”tekniseen tukeen”.
In its answer to my Question P–4420/08 and in the attached table, the Commission stated that for the current programming period the EFF allocations planned for Spain amounted to EUR 316.5 million for ‘measures of common interest’, EUR 49.3 million for ‘sustainable development of fisheries areas’ and EUR 18.7 million for ‘technical assistance’.
Voiko komissio eritellä, mihin konkreettisiin hankkeisiin kukin alamomentti on tarkoitus ohjata ja mitä hankkeita ja summia on jo hyväksytty maksettavaksi kyseisistä talousarviolaskelmista?
Can the Commission give a breakdown of which specific projects each of these sections plans to fund and which projects and amounts have already been approved under these budget forecasts?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5006/08
WRITTEN QUESTION E-5006/08
Aihe: Vesiviljelytukia koskeva erittely
Subject: Breakdown of aid for aquaculture
Komissio sanoi kysymykseeni P-4420/08 antamassaan vastauksessa ja liitteenä olevassa taulukossa, että Espanjassa ohjattiin kaudella 2000–2006 kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR) 186,7 miljoonaa euroa vesiviljelyyn ja 344,2 miljoonaa euroa on tarkoitus ohjata Euroopan kalatalousrahastosta (EKTR) kaudella 2007–2013 vesiviljelyyn, sisävesikalastukseen, jalostukseen ja markkinointiin.
In its answer to my Question P–4420/08 and in the attached table, the Commission stated that during the period 2000‑06 the FIFG allocated Spain EUR 186.7 million for aquaculture and EUR 344.2 million were earmarked for the period 2007‑13 from the EFF for aquaculture, inland fishing, processing and marketing.
Voiko komissio eritellä, mihin hankkeisiin kyseiset 186,7 miljoonaa euroa ohjattiin ja miten ne jaettiin?
Can the Commission give a breakdown of which projects were funded and how these EUR 186.7 million were divided up?
Voiko komissio sanoa, miten kyseiset 344,2 miljoonaa euroa on tarkoitus jakaa?
Can the Commission provide information on its plans for dividing up these EUR 344.2 million?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5007/08
WRITTEN QUESTION E-5007/08
Aihe: Jalostus- ja markkinointitukia koskeva erittely
Subject: Breakdown of processing and marketing aid
Komissio sanoi kysymykseeni P-4420/08 antamassaan vastauksessa ja liitteenä olevassa taulukossa, että Espanjassa ohjattiin kaudella 2000–2006 kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä (KOR) 376,5 miljoonaa euroa jalostus‑ ja markkinointiohjelmiin.
In its answer to my parliamentary Question P–4420/08 and in the attached table, the Commission stated that during the period 2000‑06 the FIFG allocated Spain EUR 376.5 million for processing and marketing programmes.
Voiko komissio eritellä, mihin hankkeisiin kyseiset 376,5 miljoonaa euroa ohjattiin ja miten ne jaettiin?
Can the Commission give a breakdown of which projects were funded and how these EUR 376.5 million were divided up?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5008/08
WRITTEN QUESTION E-5008/08
Aihe: Elinympäristödirektiivi ja lintudirektiivi vastaan Tanskan valtion myöntämä lupa pyytää simpukoita laahattavilla pohjapyydyksillä Natura 2000 ‑alueella
Subject: The Habitats and Bird Protection Directives versus the Danish State's permits for mussel dredging in Natura 2000 areas
Simpukoita pyydetään laahattavilla pohjapyydyksillä (simpukkapyydyksillä) Tanskan Natura 2000 ‑alueilla, mikä merkitsee vedenpohjan kasviston ja eläimistön tuhoamista.
Mussel harvesting using bottom gear (mussel dredges) in Danish Natura 2000 areas is destroying flora and fauna on the seabed.
EU:n elinympäristödirektiivin (6 artiklan 3 kohdan) mukaan toteutettavia toimia on arvioitava sen perusteella, miten ne vaikuttavat alueen suojelutavoitteisiin.
Under the EU's Habitats Directive (Article 6(3)), activities should be subject to appropriate assessment of their implications for the site in view of the site's conservation objectives.
Elinympäristödirektiivin 7 artiklan mukaan edellä mainittu koskee elinympäristöjen lisäksi myös lintujensuojelualueita.
According to Article 7 of the Habitats Directive, this does not just apply to habitats, but also to bird protection areas.
Tanskan hallitus on teettänyt perusarvioinnin kaikista Natura 2000 ‑alueista.
The Danish Government has commissioned ‘basic analyses’ for all Natura 2000 areas.
Horsensin vuonon, siitä itään sijaitsevan merialueen sekä Endelaven (DK00DY156) perusarvioinnissa http://www.vandognatur.dk/NR/rdonlyres/AD4FB2EE-E4F5-4F86-86DB-50B70A2D6C0D/0/H52HorsensFjord56basis,pdf sivut 51 ja 52. todetaan, että simpukoiden pohjapyynti on rekisteröity uhkatekijäksi kolmelle erikseen mainitulle luontotyypille, jotka sisältyvät alueen määrittelyperustaan (1110 (hiekkasärkät, jotka ovat veden peitossa myös laskuveden aikana), 1160 (laajat matalat lahdet ja poukamat) sekä 1170 (riutat)).
The basic analysis for the ‘Horsens Fjord, havet øst for og Endelave’ (Horsens fjord, sea to the east and Endelave island) [DK00DY156] area http://www.vandognatur.dk/NR/rdonlyres/AD4FB2EE-E4F5-4F86-86DB-50B70A2D6C0D/0/H52HorsensFjord56basis.pdf , pages 51 and 52 states that mussel dredging poses a threat to 3 named types of natural habitat that form the basis for designating this area (1110 (Sandbanks which are slightly covered by sea water all the time), 1160 (Large shallow inlets and bays) and 1170 (Reefs)).
Sen lisäksi arvioidaan, että ankeriasruohon esiintymistä rajoittaa muun muassa alueella harjoitettava simpukoiden tehopyynti laahattavilla pohjapyydyksillä.
It also establishes that intensive mussel dredging in the area is one of the reasons for the limited eelgrass cover.
Pohjois-Jyllannissa sijaitseva Limfjordenin vuono on nimetty lintujensuojelualueeksi (DK00EY012) muun muassa sen perusteella, että siellä esiintyy merkittäviä määriä telkkien ja tukkakoskeloiden kaltaisia muuttolintuja.
Another area ‘Limfjorden’ (Limfjord) is a designated bird protection area [DK00EY012] on account, amongst other things, of its large numbers of migratory goldeneyes and red-breasted mergansers.
Telkät käyttävät ravintonaan muun muassa simpukoita sekä etanoita, kaloja ja matelijoita sekä vesikasveja, joiden kannat tuhoutuvat sekä suoraan että välillisesti simpukoiden pohjapyynnin seurauksena.
The goldeneye's diet includes mussels, as well as snails, fish and crustaceans and the seeds of aquatic plants that are disappearing as the direct or indirect result of mussel dredging.
Myös Tanskan ympäristöministeriön verkkosivuilla htttp://www.skovognatur.dk/DyrOgPlanter/Fugle/Andefugle/Toppet_skallesluger.htm Limfjordenin vuono mainitaan kaloja ja pikkumatelijoita ravintonaan käyttävän tukkakoskelon tärkeimpänä levähdyspaikkana Tanskan alueella.
On the Danish Environment Ministry's homepage http://www.skovognatur.dk/DyrOgPlanter/Fugle/Andefugle/Toppet_skallesluger.htm , Limfjord is named as one of Denmark's most important resting places for red-breasted mergansers that also live off fish and small crustaceans.
Edellä mainitun perusteella tiedustelen komissiolta, ovatko Tanskan hallituksen toimet sopusoinnussa elinympäristödirektiivin 6 artiklan 3 kohdan säännöksiä, kun se myöntää luvan simpukoiden pyyntiin laahattavilla pohjapyydyksillä elinympäristön ja lintujensuojelualueilla, kun otetaan huomioon, että Tanskan hallitus omissa arvioissaan on tullut siihen tulokseen, että simpukoiden pyynti laahattavilla pohjapyydyksillä uhkaa sekä luontotyyppejä että lintukantoja, jotka sisältyvät alueen määrittelyperustaan, koska asianomaiset linnut käyttävät ravintonaan simpukoita tai simpukkariutoilla esiintyviä eläimiä ja kasveja?
Can the Commission therefore say whether Denmark's decision to grant permits for mussel dredging in habitat and bird protection areas complies with the provisions in Article 6(3) of the Habitats Directive, when the State's own analyses consider that mussel dredging poses a threat to the habitats that formed the basis for designating the area and to the birds that live there and feed on mussels or the animals and plants found on the mussel banks?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5009/08
WRITTEN QUESTION E-5009/08
Yksi vuonna 1995 käynnistetyn Barcelonan prosessin tavoitteista oli vapaakauppa-alueen perustaminen EU:n ja eteläisen Välimeren alueen naapurivaltioiden välille vuoteen 2010 mennessä (Euromed).
One of the goals of the Barcelona Process launched in 1995 is the establishment of a free‑trade area between the EU and the southern Mediterranean states by 2010 (Euromed).
Länsi-Balkanilla sijaitsevat Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro ja Albania eivät kuuluneet vuonna 1995 käynnistettyyn Barcelonan prosessiin, mutta ne kuuluvat 13. heinäkuuta 2008 käynnistettyyn prosessin uusintapainokseen nimeltä ”Barcelonan prosessi: Välimeren unioni”.
Although the Western Balkan countries Croatia, Bosnia and Herzegovina, Montenegro and Albania were not members of the Barcelona Process launched in 1995, they are members of the newly‑established ‘Barcelona Process: Union for the Mediterranean’, which came into being on 13 July 2008.
Tarkoittaako tämä, että Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro ja Albania kuuluvat nyt myös tulevaan Euromedin vapaakauppa-alueeseen?
Does this mean that Croatia, Bosnia and Herzegovina, Montenegro and Albania will also form part of the future Euromed free‑trade area?
Miten Euromedin vapaakauppa-alueeseen kuuluminen vaikuttaisi Länsi-Balkanin valtioihin?
What would be the consequences of membership of the Euromed free‑trade area for the countries of the western Balkans?
Mitä lisäarvoa Euromediin kuuluminen toisi Länsi-Balkanin valtioille verrattuna heidän kuulumiseensa CEFTAan?
What would be the added value of Euromed membership for Western Balkan states in comparison with CEFTA membership?
Mitä keskinäisiä vaikutuksia molemmilla vapaakauppa-alueilla olisi toisiinsa?
How would the two free‑trade areas affect each another?
Miten voidaan taata, että vaikka maantieteellisesti CEFTA ja Euromed osuvatkin osittain päällekkäin (kaikki CEFTAn jäsenvaltiot eivät kuulu Välimeren unioniin), samat rakenteet eivät kahdennu samalla maantieteellisellä alueella?
Given that the geographical area of CEFTA and of Euromed (not all CEFTA members are members of the Union for the Mediterranean) partially overlap, how can it be ensured that there is no duplication of the same structures in the same geographical area?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5010/08
WRITTEN QUESTION E-5010/08
Aihe: EU:n ja Kiinan väliset taloussuhteet
Subject: EU‑China economic relations
Kiinan ja EU:n välille perustettiin vuonna 2007 korkea-arvoinen työryhmä, jonka tarkoituksena on ollut maaliskuusta 2008 lähtien ratkoa osapuolten välisiä kauppaongelmia.
In 2007 the EU and China agreed to set up a high‑level working group to seek solutions to trade problems between the two sides, beginning in March 2008.
Kyse on muun muassa EU:n ja Kiinan välisen kauppavajeen suurenemisesta – vuonna 2007 vajetta oli yhteensä 170 miljardia euroa.
One such problem is the EU’s growing trade deficit with China, which in 2007 stood at EUR 170 billion.
Lisäksi korkea-arvoinen työryhmä pyrkii parantamaan eurooppalaisten yritysten hankaloitunutta pääsyä kiinalaisille markkinoille.
The high‑level working group would also look into the fact that European companies have insufficient access to the Chinese market.
Mitä konkreettisia tuloksia EU:n ja Kiinan välisen työryhmän neuvotteluissa on saavutettu?
What specific results have been achieved in the course of the high‑level working group’s discussions?
Onko EU:n tuotteiden vaikeassa markkinoillepääsyssä tapahtunut edistystä?
Has there been any progress concerning the fact that EU goods have insufficient market access?
Miten todennäköisenä komissio pitää todellista läpimurtoa tällä alueella?
How realistic, in the Commission’s view, is a real opening‑up in this area?
Mitä liikkumavaraa komissio näkee taloussuhteiden myötä vaikuttaa Kiinan ulkopolitiikkaan, kuten esimerkiksi Kiinan ja Afrikan väliseen politiikkaan?
How much room for manoeuvre is there, in the Commission’s view, in terms of influencing aspects of Chinese foreign policy, such as China’s policy in Africa, through the instrument of economic relations?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5011/08
WRITTEN QUESTION E-5011/08
Aihe: Pedofilia Euroopassa
Subject: Paedo-criminality at European level
Lastensuojelujärjestöt vaativat yhtenäisen ja Euroopan laajuisen direktiivin luomista, jolla voitaisiin sulkea internet-palvelut, joiden kautta lapsipornografiaa levitetään, ja pitää niitä myös levityksestä vastuussa.
Children’s aid organisations are calling for a single European directive under which providers of websites selling files containing so‑called ‘child pornography’ would be blocked and held liable.
Lisäksi järjestöt vaativat Euroopan laajuisia ja selviä rangaistuksia lapsipornografian imuroinnista.
The same organisations also want to see a clear Europe‑wide strengthening of the penalties for downloading such paedo‑criminal files.
Esimerkiksi Saksassa lapsipornografian imuroinnista voidaan antaa vain kahden vuoden pituinen vankeusrangaistus, kun taas Hollywood-elokuvien laittomasta imuroinnista saatetaan antaa jopa kolmen vuoden pituisia vankeusrangaistuksia.
In Germany, for example, doing so is punishable by only two years’ imprisonment, whereas illegally downloading Hollywood films is punishable by up to three years’ imprisonment.
Onko komissio sitä mieltä, että yhtenäinen ja Euroopan laajuinen rikoslaki tällä osa-alueella olisi tarpeellinen?
Is the Commission of the view that uniform European legislation is necessary in this area?
Miten voidaan taata jäsenvaltioiden poliisiviranomaisten välisen yhteistyön paraneminen taistelussa pedofiilejä vastaan?
How can cooperation between Member States’ police authorities be improved when it comes to combating paedo‑crime?
Suunnitteleeko komissio lastensuojelukampanjoiden laajentamista koskemaan myös lastensuojelua internetissä, ja pitääkö se toivottavana eurooppalaisen lastenetsintäohjelman pikaista muodostamista katoamistapausten varalta?
Is the Commission planning to extend youth‑protection campaigns relating to children’s safety on the Internet, and does it view as desirable the immediate launching of a European child‑search programme triggered when a child is reported missing?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5012/08
WRITTEN QUESTION E-5012/08
Aihe: Yhteisön lainsäädännön noudattamatta jättäminen tieliikenteen ajoneuvojen sallittujen mittojen osalta
Subject: Non-respect of Community rules on the maximum dimensions of road vehicles
Direktiivin 4 artiklan 5 kohdassa sallitaan enimmäismitat ylittävien ajoneuvojen käyttäminen koekauden ajan.
Article 4(5) of the directive allows for trials of vehicles with larger dimensions for trial periods.
Direktiivin 4 artiklan 6 kohdassa säädetään 31. päivään joulukuuta 2006 kestäneestä siirtymäkaudesta, jonka aikana mitat ylittävät ajoneuvot tai ajoneuvoyhdistelmät saivat vielä liikkua jäsenvaltion alueella.
Article 4(6) of the directive allowed a ten-year transition period until 31 December 2006 for existing equipment that exceeded the maximum dimensions to continue circulating on national territory.
Direktiivissä 96/53/EY ei sallittu rekka-autojen liikennöidä teillä 45 jalan konttien kanssa muutoin kuin 4 artiklan 6 kohdan ehtojen täyttyessä.
Directive 96/53/EC did not allow articulated lorries to transport by road 45-foot containers, other than under the conditions laid down in Article 4(6).
Tästä huolimatta komissio on selvästikin päättänyt antaa 45 jalan konttien kuljetuksen jatkua teillä 31. joulukuuta 2006 pidempään.
Nonetheless, it appears that the Commission has taken a policy decision to allow the transport by road of 45-foot containers beyond the 31 December 2006 limit.
Lisäksi Mercedes Benz markkinoi nyt uutta nivelbussia, jonka nimi on CapaCity ja joka on 19,5 metriä pitkä.
In addition, Mercedes Benz is now marketing a new model of articulated bus called the CapaCity which is 19.5 m long.
Bussi on noin 75 senttimetriä pidempi kuin direktiivin asettama 18,75 metrin yläraja.
This is some 75 cm longer than the limit of 18.75 m permitted by the directive.
CapaCity ei ole vain prototyyppi, vaan siitä otetaan parhaillaan tilauksia vastaan.
The CapaCity is not a prototype since fleet orders are now being taken for it.
Voiko komissio vahvistaa, että se teki toimintaperiaatteita koskevan päätöksen pidentää 45 jalan konttien kuljettamista tieliikenteessä 31. joulukuuta 2006 päättyneen siirtymäkauden yli?
Can the Commission confirm that it took a policy decision to prolong the carriage of 45-foot containers by road after 31 December 2006?
Jos voi, voiko komissio selittää, miten se on muuttanut Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin sisältöä muuttamatta itse lainsäädäntöä?
If yes, could the Commission explain how it has changed the contents of a directive of the European Parliament and Council without amending the legislation?
Miten komissio selittää päätöksensä niille linjavarustamoille ja liikenteenharjoittajille, jotka ovat poistaneet 45 jalan kontit käytöstä noudattaakseen Euroopan yhteisön direktiiviä?
How can the Commission explain its decision to those shipping lines and hauliers that changed away from using 45-foot containers in order to respect the EC directive?
Voiko komissio vahvistaa, että lähinnä vain yksi linjavarustamo käyttää 45 jalan kontteja, eli Maersk?
Can the Commission confirm that 45-foot containers are used primarily by one shipping line — Maersk?
Miten komissio selittää kilpailun vääristymisen Maerskin hyväksi?
How does the Commission explain the distortion of competition in favour of Maersk?
Mitä komissio aikoo tehdä uudelle bussille, joka ylittää EU:n asettamat enimmäisrajat 75 senttimetrillä?
What does the Commission intend to do as regards the bus design that exceeds the EU rules by 75 cm?
Jos komissio antaa nivelbussien ylittää enimmäispituuden 75 senttimetrillä, eikö se olekin samaa mieltä siitä, että myös rekat saattavat pidentyä 75 senttimetrillä?
If the Commission does allow articulated buses to exceed the rules on maximum length by 75 cm then does it not agree that there is a risk that lorries will also become 75 cm longer?