natgillin/translations-raw huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2318/06
WRITTEN QUESTION E-2318/06
Aihe: Komission toive Bulgarian hyväksymisestä EU:n jäseneksi
Subject: The Commission's desire for the admission of Bulgaria to the EU
Rikollisuuden asiantuntija Klaus Jansen ja tuomari Susette Schuster valittivat huhtikuussa Financial Times ‑lehdessä jatkuvasta ja laajalle levinneestä mafian vallasta sekä kaikenkattavasta korruptiosta Bulgariassa, jota komissio aikoo suositella EU:n jäsenvaltioksi 1. tammikuuta 2007 alkaen.
In the Financial Times in April, the criminal investigator Klaus Jansen and the judge Susette Schuster complained about the continuing widespread mafia-style violence and endemic corruption in Bulgaria, which the Commission is proposing to recommend for admission on 1 January 2007.
Oikeusasioista vastaavan komissaari Franco Frattinin tiedottaja Frisco Roscam Abbing on nyt ilmoittanut TT-uutistoimistolle, että mainitut kaksi asiantuntijaa eivät saa antaa lausuntoja lehdistölle.
Mr Friso Roscam Abbing, spokesman for Justice Commissioner Franco Frattini, is now telling the TT press agency that these two experts should not speak to the press.
Abbing ei suostu ottamaan kantaa siihen, onko heidän esittämänsä arvostelu perusteltua.
Mr Abbing declines to answer questions as to whether their criticism is justified.
Syntyy väistämättä vaikutelma, että komissaari Frattini ja Euroopan unionin komissio eivät halua EU:n kansalaisten tietävän, että Bulgaria ei täytä lainkaan EU:n jäsenyysvaatimuksia ja että meille kaikille aiheutuu kielteisiä seurauksia bulgarialaisen mafian vapaasta pääsystä maihimme.
One can hardly help feeling that Commissioner Frattini and the European Commission do not want EU citizens to realise that Bulgaria is nowhere near meeting the criteria for accession to the EU, and that we will all suffer the negative effects of the Bulgarian mafia gaining free access to our countries.
Euroopan parlamentin enemmistö äänesti Bulgarian ja Romanian jäsenyyden puolesta, vaikka tietenkään parlamentti ei voi päättää näiden kahden maan ottamisesta jäseniksi.
A majority of the European Parliament voted for the accession of Bulgaria and Romania.
Kun parlamentin kanta ilmoitettiin EU:n kansalaisille, siihen liitettiin kuitenkin varaus, jonka mukaan kyseisten maiden on täytettävä jäsenyysehdot, ja komissio tietää, että ne eivät täytä ehtoja.
Of course, it is not for Parliament to decide whether these two countries are to be admitted, but the opinion of Parliament was given to EU citizens on the understanding that they meet the accession criteria, and the Commission knows that they do not.
Siksi myös parlamenttia on johdettu harhaan EU:n komission vastuuttomilla laajentumistoiveilla.
Consequently Parliament too has been taken in by the Commission’s irresponsible wishes for enlargement.
Tanskalaisen uutistoimisto Ritzaun mukaan Klaus Jansenin valitettua bulgarialaisille kollegoilleen mafian vallasta ja bulgarialaisten naisten viennistä prostituoiduiksi, hänen saamansa vastaus oli joko ”haista …” tai ”kaikki bulgarialaiset naiset ovat huoria”.
According to the Danish news agency Ritzau, when Klaus Jansen complained to his Bulgarian counterparts about mafia violence and the export of Bulgarian women for prostitution, the response was either ‘kiss my arse’, or ‘all Bulgarian women are whores’.
Tällaisia virkamiehiä ei voida hyväksyä EU:n jäsenvaltiossa, ja kaikki EU:n laajentumisen hyväksi työskentelevät tietävät, että Bulgariassa on mahdotonta saada aikaan normaalia oikeusvarmuutta yhdessä tai kahdessa vuodessa, vaikka näin haluttaisiinkin, mikä selvästikään ei ole tilanne.
Such officials cannot be accepted in an EU country, and all those who are working on the enlargement of the EU know that it is impossible to bring about normal conditions of legal certainty in Bulgaria within a year or two — even if there were the will to do so, which there clearly is not.
On aivan selvää, että taloudellinen tuki, jota EU:n olisi maksettava liittymisen jälkeen, katoaisi kauttaaltaan korruptoituneeseen hallintoon.
It is evident that the subsidies which would be paid by the EU following membership would disappear into a totally corrupt administration.
Miten komissio perustelee sen, että olisi poliittisesti ja hallinnollisesti mahdollista puhdistaa lyhyessä ajassa näiden kahden maan oikeudellista tilannetta niin paljon, etteivät EU:n kansalaiset joudu maiden liittymisen jälkeen tekemisiin vakavan rikollisuuden kanssa, kun rikolliset voivat tällöin liikkua vapaasti EU:n jäsenvaltioiden avoimien rajojen yli?
What arguments does the Commission have that it would be politically or administratively possible within the space of a few years to clean up the legal system in these two countries to the extent that membership would not mean EU citizens being exposed to serious crime, which after accession will be able to move freely across the open borders between EU countries?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2319/06
WRITTEN QUESTION E-2319/06
Aihe: Valtion vuosina 1975—1989 tekemiksi väitettyjen murhien käsittely
Subject: Investigation into alleged cases of the state-sanctioned killing of persons trying to flee Bulgaria during the period from 1975 to 1989
Itä-Euroopan kommunistivallan viimeisinä vuosina Bulgariassa tapahtui ilmeisesti paljon valtion määräämiä tai hyväksymiä murhia, jotka kohdistuivat maasta — myös muun muassa entisestä Itä-Saksasta — paenneisiin henkilöihin.
It is now becoming clear that in the final years of Communist rule in eastern Europe the Bulgarian State ordered or at least tolerated the killing of persons trying to flee the country, some of whom came from the former GDR.
Tutkijat olettavat luvun olevan kuitenkin korkeampi.
Historians researching the period suspect that the real figure is much higher, however.
Bulgarian puolelta tapauksia ei ole tähän mennessä käsitelty oikeudellisesti.
To this day, the Bulgarian authorities have carried out no legal investigation into the killings.
Bulgarian sisäministeriö ja puolustusministeriö eivät anna asiasta tietoja.
The Bulgarian Ministry of the Interior and Ministry of Defence are maintaining silence on this matter.
Onko komissio tietoinen asiasta?
Is the Commission aware of these facts?
Miten komissio arvioi Bulgarian hallituksen toimintaa ajatellen ehdokasmaan velvollisuutta kunnioittaa ja suojella ihmisoikeuksia, pyrkiä selvittämään rikokset ja edistää avoimuutta julkisissa asioissa?
What view does the Commission take of the attitude of the Bulgarian Government in the light of the requirement that any applicant country must, in keeping with the Copenhagen criteria, respect and safeguard human rights, prosecute crimes and guarantee transparency in public affairs?
Mitä mahdollisuuksia komission mielestä on saada Bulgarian ministerineuvosto ja asiasta vastaavat Bulgarian viranomaiset (sisäministeriö, puolustusministeriö) avaamaan asiaa koskevat asiakirjat?
What scope does the Commission see for persuading the Bulgarian Council of Ministers and the competent Bulgarian authorities (Ministry of the Interior, Ministry of Defence) to open up the relevant files to scrutiny?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2320/06
WRITTEN QUESTION E-2320/06
Aihe: INTERREG III A -ohjelma (Kreikka-Turkki)
Subject: Interreg IIIA programme (Greece — Turkey)
Komission (sympaattinen) jäsen Hübner on viime aikoina vastannut esittämiini kysymyksiin jokseenkin puutteellisesti viitaten jatkuvasti Kreikan viranomaisiin, joita kuitenkin alinomaa rasitetaan ristiriitaisilla ja epätäsmällisillä tiedoilla yhteisön kolmannesta tukikehyksestä samoin kuin muista EU:n aluepolitiikkaa ja sen täytäntöönpanoa Kreikassa koskevista aloitteista.
The answers to my specific questions given by the very charming Commissioner Hübner have of late been less than complete, invariably referring me to the Greek authorities, which are regrettably proving to be the source of a disputable and inaccurate flow of information regarding the third CSF and other EU regional policy initiatives and their implementation in Greece.
Olen varma, että arvoisa komission jäsen ystävällisesti vastaa kirjallisesti esittämiini parlamentin kysymyksiin, etten joudu toimittamaan niitä Euroopan parlamentin täysistuntoon.
I am confident that the Commissioner will be kind enough to give me the answers I seek in my specific parliamentary written questions, thereby sparing me the need to refer the matter to the European Parliament for consideration in plenary sitting.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2321/06
WRITTEN QUESTION E-2321/06
Aihe: EU:n tukemat yritykset siirtävät toimintansa pois jäsenvaltioista
Subject: Relocation of EU‑subsidised companies away from Member States
Viime aikoina on havaittu ilmiö, jossa Kreikkaan asettuneet, EU:lta tukea saaneet yritykset (etupäässä Makedoniassa ja Traakiassa) siirtävät toimintansa yhteisön ulkopuolisiin maihin pyrkien laskemaan työntekijöidensä palkkoja.
It is emerging that there have been a number of EU‑subsidised companies in Greece (principally in Macedonia and Thrace) which have relocated to third countries, attracted by their lower wage costs.
Mitä seuraamuksia EU:n lainsäädännössä edellytetään näissä tapauksissa?
What penalties are applicable in such cases under EU legislation?
Mitkä kreikkalaiset tai ulkomaiset, Kreikkaan asettautuneet yritykset ovat siirtäneet toimintansa muualle heti EU:n tukien maksamisen jälkeen?
Which Greek or foreign companies established in Greece have relocated immediately after receiving EU funding?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2322/06
WRITTEN QUESTION E-2322/06
Aihe: Neelie Kroesin osallisuus Alankomaissa suoritettavassa tutkinnassa
Subject: Mrs Nelie Kroes compromised in an inquiry in the Netherlands
Alankomaissa on meneillään Jandirk Paarlberg ‑nimistä rikollista koskeva tutkinta, jonka yhteydessä myös kilpailuasioista vastaavan komission jäsenen, Neelie Kroesin, nimi on ilmeisesti tullut esiin.
The inquiry currently being carried out into the criminal Jandirk Paarlberg has apparently brought up the name of Mrs Nelie Kroes, the Commissioner in charge of competition.
Ollessaan Euroopan parlamentin jäsenten kuultavana Neelie Kroes oli kuitenkin todistanut, ettei hänellä ollut mitään tekemistä Paarlbergin taloudellisen tai kaupallisen toiminnan kanssa.
At her hearing before the European Parliament, she had nonetheless certified that she had ‘totally disassociated’ herself from all economic or commercial activity involving Mr Paarlberg.
Tutkinnassa on kuitenkin löytynyt viitteitä siitä, että Neelie Kroes omistaisi edelleen Jandirk Paarlbergin yrityksen myymät toimistotilat.
The inquiry apparently reveals that Mrs Kroes still owns offices sold by Mr Paarlberg’s company.
Lisäksi Neelie Kroes on ilmeisesti hankkinut kyseiset toimistotilat kiinnelainalla, jonka hän olisi puolestaan saanut Paarlbergin avulla.
Furthermore, Mrs Kroes apparently acquired these offices thanks to a mortgage loan secured with Mr Paarlberg’s help.
Jos edellä mainitut seikat osoittautuisivat todeksi, kyse olisi täysin sopimattomasta ilmiöstä politiikan ja talouselämän välisissä suhteissa.
If these facts should prove correct, this would constitute an instance of utterly unacceptable links between politics and economics.
Mitä komissio aikoo tehdä selvittääkseen asiaa, joka pilaa kaikkien unionin toimielinten ja erityisesti komission maineen?
What does the Commission intend to do to clarify this affair, which brings discredit on the European institutions and the Commission in particular?
Miten komissio perustelee lausunnot, jotka Neelie Kroes antoi kuulemistilaisuudessa Euroopan parlamentin jäsenten edessä?
How does the Commission justify the statements made by Mrs Kroes to MEPs at her hearing?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2323/06
WRITTEN QUESTION E-2323/06
Aihe: Kanadalaisen monikansallisen yrityksen aikomus perustaa kultakaivos Ranskan Guayanaan
Subject: Scheme for a goldmine in French Guyana run by a Canadian multinational
Miten komissio suhtautuu kanadalaiseen monikansalliseen Cambior-nimiseen yritykseen, joka aikoo perustaa kullan avolouhoksen Guayanan vuoristoon, vaikka se on ekologisesti hyvin merkittävää aluetta?
What does the Commission think of the Canadian multinational Cambior’s scheme to operate an open-cast goldmine in the Guyanese mountains, an area of major ecological importance?
Aikooko komissio hyväksyä kyseisen toiminnan niin herkällä alueella?
Does the Commission believe that such activities can be authorised in so sensitive a site?
Kaivostoiminnan harjoittaminen alueella hävittäisi Kawin vuoren metsää, ja sen tuomat saasteet vahingoittaisivat myös merkittävästi alueen eläimistöä ja kasvistoa, jotka on suojeltu luonnon monimuotoisuutta koskevalla Washingtonin yleissopimuksella.
The exploitation of the site will not only involve deaf foresting the Kaw mountain, but also entail serious pollution affecting the local fauna and flora — which are, nonetheless, protected by the Washington Convention on Biodiversity.
Kyseinen Seveso II ‑direktiivin alaisuuteen luokiteltu hanke on täysi skandaali, sillä sen toteutuessa alueelta louhittaisiin vuodesta 2008 lähtien vähintään seitsemän vuoden ajan neljä tonnia kultaa vuodessa käyttäen syanidikarkaisua kullan erottamiseen kalliosta.
This scheme, classified as ‘Seveso II’, is simply scandalous, because the aim is to extract four tonnes of gold per year from 2008 for at least seven years, extracting the gold from the rock by the cyanide process.
Kyseinen menetelmä aiheuttaa merkittäviä terveysuhkia alueen väestölle ja ympäristölle, sillä menetelmässä käytetään myrkyllisiä aineita ja kaivetaan ylös maanalaisia ainesosia, mikä vaarantaa maaperän sekä pinta- ja pohjavedet.
This process involves a high risk to the health of the local population and the surrounding environment, due to the toxicity of the products used and the extraction of underground substances, and threatens soil and both surface and underground water.
Mitä mieltä komissio on siitä, että yritys suunnittelee tällaisen toiminnan aloittamista olematta lainkaan huolissaan sen vaarallisuudesta ja ajattelee vain taloudellista hyötyä, josta se ainoana pääsisi osalliseksi?
What does the Commission think of this presence of a company which is absolutely unconcerned with the dangers its activities involve, and is purely interested in the economic outcome, of which it will be the sole beneficiary?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2324/06
WRITTEN QUESTION E-2324/06
Aihe: Niiden luontotyyppidirektiivin liitteessä II lueteltujen eläinlajien suojelu, jotka eivät elä direktiivissä tarkoitetulla suojelualueella
Subject: Protection of animal species which are listed in Annex II to the Habitats Directive but do not live in a Habitat area
Onko luvallista häiritä tai muuttaa niiden eläinten luonnollista ympäristöä (huolenani tässä tapauksessa ovat lepakkolajit Myotis bechsteini, Myotis dasycneme ja Myotis emarginatus), jotka luetellaan luontotyyppidirektiivin liitteessä II, vaikka ne eivät elä erityisten suojelutoimien alueella?
Is it permitted to disturb or alter the natural environment of animals (my concern on this occasion being the bat species Myotis Bechsteini, Myotis Dasycneme and Myotis Emarginatus) which are listed in Annex II to the Habitats Directive even if they do not live in an area which enjoys official protection as a Habitat area?
Onko luvallista esimerkiksi täyttää savenottomaalla olevat kuopat, joita liitteessä II luetellut eläimet käyttävät asuinalueenaan?
Is it permissible, for example, to fill in claypits which are used as homes by Annex II animals?
Jos edellytetään, niin mitä nämä velvoitteet ovat?
If so, which?
Onko näiden alueiden ostoon — jos tarkoituksena on saada niille direktiivin 92/43/ETY mukainen hyväksyntä suojelualueena — mahdollista saada rahallista tukea EU:n LIFE-hankkeesta?
Is it possible for the purchase of these areas — with a view to recognition pursuant to Directive 92/43/EEC — to be financially assisted by the EU under a LIFE project?
Jos on, niin antaako komissio tätä erityistä tavoitetta unohtamatta rahallista tukea LIFE-hankkeesta ”Flanderin ja Alankomaiden kolmen uhanalaisen lepakkolajin suojelemista koskevalle toimintasuunnitelmalle”, esimerkiksi Ramselin savenottoalueen ostamista varten?
If so, is the Commission providing financial assistance under the LIFE project, with this specific aim in mind, to the ‘action plan for three endangered bat species in Flanders and the Netherlands’, for example for the purchase of the Ramsel claypits?
Jos ei anna, niin miten komissio selittää kieltäytymisensä, sillä se tietää, että kolme luontotyyppidirektiivin liitteessä II tarkoitettua lepakkolajia elää tällä alueella?
If it is not, how does it explain this refusal, bearing in mind that it is aware that three bat species from Annex II to the Habitats Directive live in this area?
Mitä muita vaihtoehtoja komissio saattaa esittää tai mitä vaihtoehtoja Flanderin hallituksella voisi olla käytettävissä, jotta nämä suojelun alaiset eläimet voisivat jatkossakin elää nykyisessä elinympäristössään kenenkään häiritsemättä?
What other possibilities might the Commission propose or might remain available to the Flemish Government to enable these protected animals to continue to use their present biotope undisturbed?
Flanderin ympäristöministeri Peeters vastasi toukokuun puolivälissä, että luontotyyppikomitea päättäisi 25. huhtikuuta 2006, mitä osia ”Flanderin ja Alankomaiden kolmen uhanalaisen lepakkolajin suojelemista koskevasta toimintasuunnitelmasta” se hyväksyisi LIFE-hankkeen tuen piiriin.
Flemish Environment Minister Peeters replied in mid‑May that the Habitats Committee was to decide on 25 April 2006 which elements from the ‘action plan for three endangered bat species in Flanders and the Netherlands’ it would approve for the provision of aid under a LIFE project.
Voiko komissio sanoa tarkalleen, mitä osia luontotyyppikomitea valitsi tai jätti valitsematta rahallisen tuen piiriin ja mitkä ovat perustelut?
Can the Commission state precisely what components the Habitats Committee selected or did not select at that meeting for the reception of financial aid, and give the reasons?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2325/06
WRITTEN QUESTION E-2325/06
Aihe: Kaukohavaintokeinot valtamerellä
Subject: Ocean teledetection
Toukokuun 11. päivä ilmestyneen Jornal dos Açores ‑lehden tietojen mukaan kehitteillä on Ocean Eye ‑niminen hanke, jossa kaavaillaan muun muassa kaukohavaintokeinoja ja mallintamista käyttävän valvontapalvelun perustamista Atlantille.
According to the ‘Jornal dos Açores’ of 11 May, a project called ‘Ocean Eye’ is being developed with a view to setting up a service to monitor the Atlantic by means of remote detection and modelling services, inter alia .
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2326/06
WRITTEN QUESTION E-2326/06
Aihe: Köyhien maiden auttaminen ilmaston lämpenemisen yhteydessä
Subject: Support for poor countries in the context of global warming
Ilmaston lämpeneminen on yksi ihmiskunnan suurimmista haasteista.
Global warming is one of the biggest challenges facing mankind.
Eniten ilmastonmuutoksen aiheuttamista kielteisistä vaikutuksista joutuvat kärsimään maailman köyhimmät ja heikoimmassa asemassa olevat kansat.
The adverse repercussions of climate change affect the poorest and most vulnerable peoples in the world above all.
Kuivuudella, aavikoitumisella, sateisiin liittyvillä muutoksilla, hirmumyrskyillä, tulvilla jne. on kielteisiä yhteiskunnallisia vaikutuksia.
Negative social consequences result from drought, desertification, changes in rain patterns, hurricanes, flooding, etc.
Vaarana on, että luonnonvarojen niukkuudesta aiheutuvat riidat ja jännitteet kärjistyvät.
The inherent risk is that conflicts and tensions surrounding already limited resources will worsen.
Tämänhetkinen ilmastonmuutos on ihmisen oman toiminnan seurausta.
Current climate changes are the result of human activity.
Vaarallisten päästöjen vähentäminen ja kuljetusjärjestelmien muuttaminen on ennen kaikkea rikkaiden maiden vastuulla.
The rich world first and foremost has a great responsibility to reduce dangerous emissions and force through changes to transport systems.
Köyhien maiden haasteena on puolestaan kehittää teollisuutta kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti mahdollisimman vähäisin päästöin.
For poor countries, the challenge is more how to industrialise in a way that is compatible with sustainable development and limited emissions.
Christian Aid julkaisi hiljattain raportin, jossa todetaan, että Saharan eteläpuolisen Afrikan talous voitaisiin muuttaa pelkkään aurinkoenergiaan perustuvaksi noin 50 miljardin Yhdysvaltain dollarin investoinneilla.
A recently published report by Christian Aid notes that investment of around USD 50 billion could convert the economy of sub-Saharan Africa to be based on solar energy alone.
Millaisia käytännön toimia neuvosto on valmis toteuttamaan edistääkseen kestävän kehityksen edellytyksiä köyhissä maissa?
What practical measures is the Council prepared to take to support the prospects of poor countries to achieve sustainable development?
Onko neuvosto valmis tekemään kansainvälisen aloitteen resurssien kokoamiseksi investointeihin, joita aurinkoenergian kehittäminen Saharan eteläpuolisessa Afrikassa edellyttää?
Is the Council prepared to take an international initiative to gather the resources required to make the necessary investment in solar energy in sub-Saharan Africa?
Neuvosto vahvisti 24.5.2005 antamissaan päätelmissä, jotka koskivat EU:n panosta vuosituhannen kehitystavoitteiden tarkistamiseen YK:n korkean tason tapaamisessa vuonna 2005, että EU pitää Afrikan kehitystä ensisijaisen tärkeänä ja tehostaa ponnistelujaan, joilla tuetaan Afrikan maiden toimia vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi.
On 24 May 2005, the Council, in its conclusions regarding the EU contribution to the review of the MDGs at the UN 2005 High Level Event, affirmed that the EU considers the development of Africa a priority and will strengthen its efforts to support African countries to achieve the MDGs.
Tavoitteen saavuttamiseksi EU sitoutui lisäämään Saharan eteläpuoliselle Afrikalle tarkoitettua rahoitustukeaan ja myöntämään yhdessä Afrikan mantereelle ainakin 50 prosenttia niistä julkiseen kehitysapuun käytettävistä varoista, joiden lisäämisestä on sovittu, ja ottamaan täysimääräisesti huomioon yksittäisten jäsenvaltioiden kehitysapua koskevat prioriteetit.
To that end the EU pledged to increase its financial assistance for Sub-Saharan Africa and to provide collectively at least 50 % of the agreed increase of overseas development assistance resources to the continent while fully respecting individual Member States' priorities in development assistance.
Jotta (Afrikassa) voitaisiin torjua eriarvoisuutta ja syrjäytymistä sekä edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta, EU sitoutui tehostamaan tukeaan peruspalvelujen saatavuudelle (vesi ja puhtaanapito, terveys, koulutus, kestävä energia… ) ja tukeaan ympäristön pilaantumisen torjumiselle.
In order to address (in Africa) issues of inequality and marginalisation, and to promote social cohesion, the EU committed itself to strengthening its support to access to basic services (water and sanitation, health, education, sustainable energy, etc.) and its support for combating environmental degradation.
Eurooppa-neuvoston 15. ja 16.12.2005 hyväksymän EU:n Afrikkaa koskevan strategian mukaisesti EU tukee Afrikkaa ilmastonmuutoksen vaikutusten torjumisessa ilmastonmuutosta ja kehitysyhteistyötä koskevan EU:n toimintasuunnitelman mukaisesti sekä ympäristön suojelussa eri politiikkojen avulla torjumalla aavikoitumista ja varmistamalla sen metsien ja maan kestävä hoito sekä kalavarojen ja vesistöjen monimuotoisuus.
In accordance with the EU strategy for Africa adopted by the European Council at its meeting on 15 and 16 December 2005, the EU supports Africa in countering the effects of climate change in accordance with the EU action plan on climate change and development; and in protecting its environment, through a range of policies, by combating desertification and ensuring the sustainable management of its forests, land and biodiversity fisheries and water.
Tähän tukeen sisältyy esimerkiksi 500 miljoonan euron myöntäminen vesialaa koskevaan EU:n välineeseen ja 220 miljoonan euron myöntäminen energia-alan välineeseen yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta.
Such support includes, for example, EUR 500 million for the EU water facility and EUR 220 million for the energy facility under EDF 9.