natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Voidaanko ulkopuolelle jäämisen mahdollistava sääntö (opt-out) sisällyttää Intian kanssa käytävään puutavarakauppaan, jos ei voida varmuudella sulkea pois mahdollisuutta, että kaupattava puutavara on laittomasti hakattua puuta?
Is there an ‘opt-out’ for the timber trade with India, if guarantees do not exist that the timber being traded was felled legally?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002334/2011
Question for written answer E-002334/2011
Aihe: Alle 1 000 euron arvoisten kolmansiin maihin vietävien tavaralähetysten ilmoitusvelvollisuus
Subject: Obligation to register shipments worth under EUR 1000 to third countries
Nykyisin on voimassa velvollisuus tehdä jokaisesta kolmansiin maihin suuntautuvasta tavaralähetyksestä tulliviranomaisille sähköinen vienti-ilmoitus ATLAS-järjestelmän kautta.
It is currently necessary to complete a customs export declaration using the online ‘ATLAS platform’ when sending goods abroad.
Sen lisäksi tavara täytyy tavallisesti näyttää paikallisille tulliviranomaisille.
Generally, the goods must also be presented to the local customs authorities.
Tähän mennessä tästä velvoitteesta on luovuttu, jos vientilähetyksen arvo on ollut alle 1 000 euroa.
Shipments worth under EUR 1 000 have hitherto been exempt from this obligation.
Tästä poikkeuksesta hyötyvät erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset.
Small and medium‑sized enterprises in particular benefit from the exemption.
Komissio suunnittelee poistavansa tämä yksinkertaistetun järjestelmän viimeistään vuonna 2013 nykyaikaistetun tullikoodeksin tullessa voimaan.
The Commission plans to scrap this concession when the modernised Customs Code comes into force, by 2013 at the latest.
Saksan taloudelle syntyisi sen myötä lisäkustannuksia noin 100 miljoonan euron arvosta.
This would result in approximately EUR 100 million of additional costs for the German economy.
Sen lisäksi vaaranalaiseksi joutuisivat verkkokaupat, joiden pienlähetysten viennin osuus on yli 50 prosenttia.
The online retail sector would also be put in jeopardy, since over 50 % of their export shipments are small orders.
Onko komissio samaa mieltä, että alle 1 000 euron arvoisten kolmansiin maihin vietävien tavaralähetysten ilmoitusvelvollisuus on ristiriidassa pk-yrityksiä tukevaan aloitteeseen (Small Business Act) kirjatun tavoitteen kanssa, jonka tarkoituksena on vähentää byrokraattisia esteitä pienten ja keskisuurten yritysten osalta?
Does the Commission agree that introducing an obligation to declare shipments worth under EUR 1 000 to third countries goes against the Small Business Act's stated aim of reducing administrative burden for small and medium‑sized businesses?
Onko komissio samaa mieltä siitä, että alle 1 000 euron arvoisten vientilähetysten ilmoitusvelvollisuus vaarantaa verkkokauppojen toiminta-ajatuksen?
Does the Commission agree that introducing an obligation to register shipments worth under EUR 1 000 puts online retail businesses in jeopardy?
Miten tämä on yhdistettävissä digitaalisen agendan tavoitteeseen, nimittäin verkkokaupan vahvistamiseen?
How can this be reconciled with one of the aims of the Digital Agenda, namely that of boosting online trade?
Haluaako komissio – molemmat yllä esitetyt esimerkit huomioon ottaen – pitää kiinni ilmoitusvelvollisuuden käyttöönotosta nykyaikaistetun tullikoodeksin tullessa voimaan?
Given the two examples described above, does the Commission want to go ahead with its plans to introduce the obligation under the modernised Customs Code?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002335/2011
Question for written answer E-002335/2011
Aihe: Puheluiden salakuuntelu
Subject: Phone tapping
Viikkolehti New Europe kertoi numerossaan 924, että Euroopan komission turvallisuuspalvelu oli salakuunnellut Berlaymont-rakennuksen lehdistöhuoneen puhelinliittymästä soitettuja puheluita.
The 924th edition of the weekly paper New Europe reported that the European Commission's security service tapped a phone line in the press room of the Berlaymont building.
Salakuunnellaanko myös neuvoston rakennuksissa olevia puhelimia?
Does phone tapping also take place in Council buildings?
Ovatko neuvoston jäsenet tai onko neuvoston turvallisuuspalvelu aiemmin salakuunnellut toimittajien puheluita?
Have telephone calls made by journalists ever been tapped by Council staff or the security service?
Miten neuvosto suhtautuu komission rakennuksessa sattuneeseen tapaukseen?
How does the Council view this incident in the Commission building?
Hallintokustannusten vähentämiseksi aihetta koskevat kysymykset koottiin yhteen kirjallisesti vastattavaan kysymykseen ja yksittäiset kysymykset numeroitiin juoksevin numeroin.
In order to reduce the administrative burden, I have tabled these questions as one single parliamentary question, and given each question a number.
Kysymyksen esittäjä pyytää ystävällisesti vastaamaan yksittäisiin kysymyksiin vastaavalla numerolla.
Please answer each question individually, referring to its number.
Neuvoston rakennuksissa olevia puhelimia ei salakuunnella.
Telephone tapping does not take place in Council buildings.
Neuvoston rakennuksissa ei ole aiemminkaan valvottu eikä salakuunneltu puheluja.
No telephone conversation has ever been monitored or tapped in Council buildings.
Yksikään neuvoston jäsen sen enempää kuin neuvoston turvallisuuspalvelukaan ei ole salakuunnellut toimittajien puheluita.
Neither Council staff nor the security service have ever tapped telephone calls made by journalists.
Neuvosto ei kommentoi komission toimia tällä alalla.
It is not for the Council to comment on the Commission's actions in this area.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002336/2011
Question for written answer E-002336/2011
Aihe: Kommission jäsenen Cecilia Malmströmin teletunnistetietojen tallentamista koskevat epäilykset
Subject: Commissioner Malmström's concerns about data retention
Komission nykyinen jäsen Cecilia Malmström on ilmaissut selvästi teletunnistetietojen tallentamisen käyttöönottoon liittyvät epäilyksensä:
At the time when data retention was being introduced, Commissioner Cecilia Malmström, then an MEP, expressed clear concerns:
”Kaikki toimenpiteet on aina arvioitava tarkkaan.
‘Every measure must always be carefully weighed up.
Onhan kuitenkin niin, että enemmistö meistä ei ole rikollisia.”
The fact is that most of us, after all, are not criminals.’
(Strasbourgissa 7.9.2005 pidetty puheenvuoro)
(Speech in Strasbourg, 7 September 2005).
”Olisin halunnut, että päätöksessä olisi säädetty lyhyemmistä säilytysajoista ja paremmasta yksityisyyden suojasta.”
‘I should have liked to have seen a decision involving shorter retention periods and better protection of privacy.
(Selitys 14.12.2005)
E-mails would have been exempted…’ (Explanation of vote, 14 December 2005).
Missä määrin epäilykset voitiin selvittää?
To what extent have the Commissioner’s concerns been allayed?
Mitkä perustelut eivät vuonna 2005 vielä olleet Cecilia Malmströmin tiedossa, ja pystyttiinkö niiden avulla sitten hänen puheensa jälkeen vakuuttamaan niinkin merkittävän yksityiselämään puuttumisen tarpeellisuudesta?
What arguments was Ms Malmström not yet aware of in 2005, and has she subsequently, since her speech, become convinced of the need for such a major encroachment on privacy?
Missä määrin silloisiin vaatimuksiin puututaan teletunnistetietojen tallentamisen tarkastuksen yhteydessä?
To what extent will the review of data retention take account of the demands she made then?
Missä määrin komission jäsen pitää väärinkäyttöriskejä selvitettyinä?
To what extent does the Commissioner consider the risks of abuse have been removed?
Hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi kysymykset koottiin yhteen asiakirjaan ja yksittäiset kysymykset merkittiin juoksevin numeroin.
In order to reduce the administrative burden, these questions have been collected together into a single written question, and the individual questions have each been given a number.
Kysymyksen esittäjä toivoo, että kysymyksiin vastattaisiin numeroinnin mukaisesti.
I would therefore kindly request that each of the questions is answered, indicating the corresponding number.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002337/2011
Question for written answer E-002337/2011
Aihe: Komission turvallisuuspalvelun suorittama toimittajien puheluiden salakuuntelu
Subject: Monitoring of journalists' phone calls by the Commission's security service
Viikkolehti New Europe kertoi numerossaan 924, että Euroopan komission turvallisuuspalvelu oli salakuunnellut Berlaymont-rakennuksen lehdistöhuoneen puhelinliittymästä soitettuja puheluita.
The 924th edition of the weekly paper ‘New Europe’ reported that the Commission's security service tapped a telephone line in the press room of the Berlaymont building.
Kuinka pitkällä ajanjaksolla Berlaymont-rakennuksen lehdistöhuoneen puhelinliittymästä soitettuja puheluita salakuunneltiin?
Over what time period was the telephone line in the press room of the Berlaymont building monitored?
Kuinka monta puhelua tänä ajanjaksona salakuunneltiin?
How many conversations were monitored during this period?
Kuinka monta tapahtumaa (esim. lehdistökonferenssia) tänä ajanjaksona järjestettiin?
How many events (e.g. press conferences) took place during this period?
Mitä tietoja komissio sai toimittajien salakuuntelun avulla?
What did the Commission find out by monitoring journalists' phone calls?
Kuka (nimi tai ainakin tehtävä, yksikkö) ja milloin antoi tehtäväksi salakuunnella toimittajia ja milloin?
Who (name or at least position and department) gave instructions for calls to be monitored and when?
Kenelle (nimi tai ainakin tehtävä, yksikkö) tästä toimenpiteestä tiedotettiin?
Who (name or at least position and department) was informed about this measure?
Mikä on puhelimen salakuuntelun oikeuttava oikeusperuste?
What is the legal basis for monitoring the telephone line?
Mitä teknisiä laitteita komissio käyttää puhelinkeskustelujen salakuunteluun?
What technology does the Commission use to monitor telephone conversations?
Milloin nämä tekniset laitteet on asennettu?
When was it installed?
Kysymyksen esittäjä pyytää kohteliaasti vastaamaan yksittäisiin kysymyksiin vastaavalla numerolla.
Please answer each question individually, referring to its number.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002338/2011
Question for written answer E-002338/2011
Aihe: Kansallista varmuusrahastoa koskeva toimintaohjelma
Subject: ‘National Contingency Fund’ operational programme
Kansallinen varmuusrahasto on yksi neljästä toimintaohjelmasta, joista EU ja Kreikka ovat sopineet ja joille annetaan tukea ohjelmakauden 2007–2013 aloitteille varatusta Euroopan sosiaalirahastosta.
The National Contingency Fund is one of the four operational programmes agreed between the EU and Greece which are receiving assistance from the European Social Fund set aside for initiatives during the 2007‑13 programming period.
Toimintaohjelmalle on osoitettu yhteensä 211,7 miljoonaa euroa (158,8 miljoonaa euroa EU:lta ja 52,9 miljoonaa euroa kansallisena rahoituksena).
A total of EUR 211.7 million has been earmarked for this operational programme (EUR 158.8 million from the EU and EUR 52.9 million in national funding).
Voisiko komissio ilmoittaa, mitä erityisiä toimenpiteitä kansallinen varmuusrahasto kattaa ja mille vastaanottajaluokille varat on tarkoitettu? 2.
Can the Commission say what specific measures are covered by the ‘National Contingency Fund’ and for what recipient categories they are intended? 2.
Kuinka paljon varoja Kreikka on tähän mennessä käyttänyt kyseisessä ohjelmassa? 3.
How much of the funding has been utilised to date by Greece under the programme? 3.
Kuinka monta ohjelmaan sisällyttämistä koskevaa hakemusta on esitetty? 4.
How many applications for inclusion in the programme have been submitted? 4.
Onko komissio tyytyväinen toimintaohjelman tuloksiin?
Is the Commission satisfied with the outcome of this operational programme?
Onko komissio ottanut huomioon, että ohjelmassa osoitettuja varoja saatetaan käyttää talouskriisin vaikutusten lieventämiseen Kreikassa?
Does it consider that the funding earmarked for it could be used to alleviate the impact of the economic crisis in Greece?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002339/2011
Question for written answer E-002339/2011
Aihe: Kuusiarvoinen kromi
Subject: Hexavalent chromium
On vakavia syitä olettaa, että kuusiarvoinen kromi on erityisen haitallista terveydelle ja että se on mukana myös syövän kehittymisessä, mikä lisää asian huolestuttavuutta entisestään. —
There are serious indications that hexavalent chromium is particularly harmful to health and is associated with carcinogens, which is a further cause for concern.
Kreikan ympäristö-, energia- ja ilmastonmuutosministeri järjesti 15. tammikuuta 2011 konferenssin, jossa ongelman olemassaolo vahvistettiin. —
The Greek Ministry of the Environment, Energy and Climate Change organised a conference on 15 January 2011, at which the existence of the problem was confirmed.
Direktiivissä 98/83/EY ja komission päätöksessä 95/337/EY ei viitata kuusiarvoiseen kromiin vaan ainoastaan kokonaiskromiin. —
Directive 98/83/EC and Commission Decision 95/337/EC do not refer to hexavalent chromium, but only to total chromium.
Kysymyksestä on tehty tutkimuksia ja julkaistu joitakin artikkeleja Kreikan lehdistössä Katso esim. Vasilatos Ch., Megremi I. ja Economou-Eliopoulos M., 2010.
There have been scientific studies on this topic, and articles published in the Greek press e.g. Vasilatos Ch., Megremi I. and Economou-Eliopoulos M., 2010.
Onko komissiolla tietoja kuusiarvoisen kromin pitoisuuksista Euroopan unionin juomavedessä ja elintarvikkeissa sekä aineen myrkyllisyydestä?
Can the Commission say whether it has data on the presence of hexavalent chromium in drinking water and foodstuffs in the European Union and on the toxicity of this substance?
Missä muissa jäsenvaltioissa on kohdattu samanlaisia ongelmia? —
Which other Member States are facing similar problems?
Onko suunniteltu menettelyjä, joilla jäsenvaltiot ilmoittaisivat komissiolle kuusiarvoisesta kromista?
Are procedures laid down for the Member States to notify the presence of hexavalent chromium to the Commission?
Jos vastaus on myönteinen, ovatko Kreikan viranomaiset informoineet komissiota? —
If so, has it received notification from the Greek authorities?
Määrääkö Euroopan unioni kuusiarvoista kromia koskevista konkreettisista ja yhdenmukaistetuista raja-arvoista paitsi juomavedelle myös elintarvikkeille? —
Are specific and harmonised limits laid down in the EU for hexavalent chromium in drinking water and also in foodstuffs?
Katsooko komissio, että edellä mainituilla Kreikan alueilla tavatut raja-arvojen mukaiset pitoisuudet muodostavat vaaran kansanterveydelle? —
Does the Commission consider that the levels which have been detected in these Greek regions are dangerous for public health?
Jos ei, katsooko komissio olevan välttämätöntä ottaa käyttöön asianmukaiset raja-arvot?
If not, does it consider that there is a need to set upper limits?
Mitkä ovat siinä tapauksessa raja-arvojen vahvistamiseen liittyvät käytännön toimet ja aikataulu, joita komissio ehdottaa?
If it considers that there is a need for limits to be set, what specific action and timescale does it intend to adopt for doing so?
Päinvastaisessa tapauksessa, mistä syistä komissio katsoo, ettei se ole tarpeen? —
If it does not consider there is a need to set limits, why not?
Katsooko komissio, että vaikka kuusiarvoisen kromin haitallisista vaikutuksista ihmiselimistölle ei olekaan todisteita, on välttämätöntä viipymättä noudattaa varovaisuusperiaatetta?
Does it consider that even if there are no clear indications that hexavalent chromium is harmful to the human organism, the preventive principle should be applied immediately?
Jos vastaus on myönteinen, aikooko komissio vahvistaa päivittäisen tai kuukausittaisen saannin sallitut enimmäismäärät asianomaisten eri väestöryhmien tarpeita vastaavasti?
If so, is it considering the possibility of setting a tolerable daily or monthly intake level, in relation to the needs of the various population groups?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002341/2011
Question for written answer E-002341/2011
Aihe: EU:n konsuliavustus Libyan tapauksessa
Subject: EU Consular Assistance — the case of Libya
Vuonna 1993 voimaan tulleen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) mukaan kaikki EU:n kansalaiset voivat kuitenkin hakea hätätapauksessa konsuliapua minkä tahansa jäsenvaltion diplomaattiedustustosta jossakin kolmannessa maassa, etenkin kun kansalaisen oma maa ei voi antaa konsuliapua.
However, the Maastricht Treaty on European Union (TEU), in force since 1993, enables all EU citizens to seek emergency consular assistance from the diplomatic mission of any Member State in a given third country, and in particular when a citizen’s own country cannot give such assistance.
Lissabonin sopimus menee hieman Euroopan unionista tehtyä sopimusta pitemmälle, koska sen mukaan EU:n uudet valtuuskunnat saavat antaa rutiininomaista konsuliavustusta jäsenvaltioiden pyynnöstä.
The Lisbon Treaty goes one step further than the TEU and allows for the new EU delegations to provide routine consular assistance if requested by the Member States.
Missä määrin komissio katsoo, että Libyan-evakuointeja järjestäneet jäsenvaltiot ovat toimineet EU:n lainsäädännön kirjaimen ja hengen mukaisesti?
To what extent is the Commission satisfied that Member States which organised evacuations from Libya did so within the letter and the spirit of EC law?
Mitä resursseja komissio voi ottaa käyttöön EU:n kansalaisten tietoisuuden lisäämiseksi siitä, mitkä ovat heidän oikeutensa konsuliavustuksen saamiseen vieraalta jäsenvaltiolta?
What resources can the Commission make available to encourage greater awareness among EU citizens of their rights to consular assistance from Member States other than their own?
Miten komission mielestä jäsenvaltiot voivat lisätä asiaan liittyvää tietoisuutta?
In the Commission’s view, how could Member States contribute to raising awareness in this regard?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002342/2011
Question for written answer E-002342/2011
Aihe: Burmalainen koomikko Zarganar
Subject: The Burmese comedian Zarganar
Äänestäjäni kertoivat minulle, että sen jälkeen kun trooppinen sykloni Nargis aiheutti tuhoa Myanmarissa vuonna 2008, Zarganar järjesti apua monille kylille, jotka eivät olleet saaneet virallista apua, ja kritisoi syklonin jälkeisiä Myanmarin hallituksen riittämättömiä toimia.
My constituents tell me that after Cyclone Nargis devastated Myanmar in 2008, Zarganar organised relief for many villages which had received no official help and criticised the Myanmar Government’s inadequate response to the cyclone.
Tämän vuoksi Zarganar tuomittiin ”rikoksista yleistä järjestystä vastaan” 59 vuodeksi vankeuteen.
This led to Zarganar being convicted of ‘public order offences’ after which he was sentenced to 59 years in prison.
Äänestäjäni kertoivat minulle, että tuomio lyhennettiin valituksen ansiosta myöhemmin 35 vuoteen.
My constituents tell me that this sentence was later reduced to 35 years on appeal.
Milloin se on viimeksi ottanut esille Zarganarin ja arviolta 2 200 muun poliittisen vangin tapaukset Burman/Myanmarin hallituksen kanssa? 2.
When it last raised the issue of Zarganar and the estimated 2 200 other political prisoners with the Burma/Myanmar Government? 2.
Mikä oli Burman hallituksen kanssa käytyjen edellisten neuvottelujen tulos? 3.
The outcome of the latest discussions with the Burmese Government? 3.
Mitkä EU:n pakotteet pysyvät voimassa, kunnes vangit vapautetaan?
That EU sanctions will not be lifted until these prisoners are released?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002343/2011
Question for written answer E-002343/2011
Aihe: Kiinalaiset tieto- ja viestintätekniikkayritykset
Subject: Chinese ICT Companies
Minuun on ottanut yhteyttä äänestäjä, joka työskentelee Euroopan unioniin sijoittautuneessa tieto- ja viestintätekniikkayrityksessä.
I have been contacted by a constituent who works for an EU‑based ICT company.
Hän kertoi minulle, että kansainvälisten tieto- ja viestintätekniikkamarkkinoiden kilpailuympäristöön vaikuttavat entistä enemmän kiinalaiset yritykset, joille ilmeisesti tarjotaan huomattavasti halvempia luottojärjestelyitä kuin eurooppalaisille kilpailijoille.
He tells me that the competitive landscape of the international ICT market is increasingly influenced by Chinese companies, which are apparently being provided with substantially cheaper credit facilities than European competitors.
Hän on sitä mieltä, että nämä luottojärjestelyt pitäisi luokitella merkittäväksi valtion tuiksi ja että ne ovat ristiriidassa Euroopan markkinoiden hengen ja perustana olevien mekanismien kanssa.
He believes that these credit facilities should be classed as significant state subsidies and that they run counter to the spirit and underlying mechanisms of the European market.
Äänestäjäni kertoi minulle, että kilpailunrajoitussopimuksen perusteella käytännön voidaan katsoa olevan saalistushinnoittelua mutta että se voi myös olla suoraan EU:n ja WTO:n polkumyyntiohjeiden vastainen.
My constituent tells me that under anti-trust convention, such a practice amounts to predatory pricing but also may directly contravene EU and WTO anti-dumping guidance.
Aikooko se ryhtyä toimiin tällaisten käytäntöjen vastustamiseksi ja missä aikataulussa se aikoo puuttua asiaan?
Does it plan to take any action against such practices and what is the time frame for addressing this issue?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002344/2011
Question for written answer E-002344/2011
Aihe: Lentoaikarajoituksia koskeviin sääntöihin ehdotetut muutokset
Subject: Proposed changes to Flight Time Limitation (FTL) rules
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002345/2011
Question for written answer E-002345/2011
Aihe: ACTA-sopimuksen valmistelutöiden tarkastelu
Subject: Access to the preparatory works of the ACTA Treaty
Viittaan ACTA-sopimusta koskevaan kirjalliseen kysymykseeni (P‑9179/2010) 15. joulukuuta 2010 annettuun vastaukseen ja haluaisin huomauttaa seuraavaa:
With regard to the response of 15 December 2010 to my written question on ACTA (P‑9179/2010), I would like to make the following observations.
Kuten komissio on vahvistanut, EU on ratifioinut kansainvälisten sopimusten noudattamista koskevan Wienin yleissopimuksen, ja ACTA-sopimusta sovelletaan tämän yleissopimuksen mukaisesti.
As the Commission has confirmed, the EU has ratified the Vienna Convention on compliance with international treaties and the ACTA agreement will be applied in accordance with this Convention.
Wienin yleissopimus huomioiden haluaisin tietää, voiko parlamentti tarkastella ACTA-sopimuksen valmistelutöitä laatiessaan lausuntoa ja hyvissä ajoin ennen kuin parlamentti antaa lausuntonsa sopimuksesta?
In accordance with the Vienna Convention I would like to know whether Parliament will have access to the preparatory works of the ACTA Treaty while in the process of formulating an opinion and with sufficient time before Parliament gives its opinion on the Treaty?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-002347/2011
Question for written answer E-002347/2011
Aihe: Nopeissa kaukojunissa olevat hätätilanteisiin tarkoitetut lääkinnälliset laitteet
Subject: Emergency medical equipment on board high-speed long-distance trains
Äskettäin Eurostar-junalla tekemälläni matkalla Lontoosta Brysseliin junan ollessa Englannin kanaalin alittavassa tunnelissa konduktööri kysyi, oliko junassa lääkäriä, joka voisi auttaa ensihoidossa.
During a recent journey on Eurostar between London and Brussels, when the train was actually in the Channel Tunnel, the train manager asked if there was a doctor on board the train to help deal with a medical emergency.
Koska olen eläkkeellä oleva lääkäri, ilmoittauduin junan henkilökunnalle, ja minut vietiin vanhahkon miehen luokse, joka ei selvästikään voinut hyvin.
As a retired medical practitioner I made myself known to train staff and was taken to an elderly man who was evidently unwell.
Tutkin miehen ja diagnosoin välittömästi, että hänellä oli arytmia (sydämen rytmihäiriö).
I examined the man and immediately diagnosed an arrhythmia (an irregular heartbeat).