natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pyrkiikö komissio vapauttamaan sokerimarkkinat vapaalle kilpailulle keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä?
Is the Commission taking action to introduce free competition in the sugar market in the medium or long term?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008697/2011
Question for written answer E-008697/2011
Tilintarkastustuomioistuin toteaa erityiskertomuksessaan N:o 7/2010 ”Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä koskeva tarkastus”, että komissio on tehnyt vuodesta 1999 vuoden 2008 loppuun 29 sääntöjenmukaisuustarkastusta koskevaa päätöstä, joilla se sulki yhteensä 5 582 miljoonan euron summan yhteisön rahoituksen ulkopuolelle.
In its Special Report 7/2010, ‘Audit of the clearance of accounts procedure’, the European Court of Auditors noted, among other points, that from 1999 to the end of 2008, the Commission took 29 conformity decisions, on the basis of which it excluded a total amount of EUR 582 million from Community financing.
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin toteaa, että komissio päättää joka vuosi koko maatalousmenot kattavan riskianalyysin perusteella niistä jäsenvaltioiden toimenpiteistä, joille suoritetaan sääntöjenmukaisuustarkastus.
The Court of Auditors also stated that the Commission determines each year the measures and the Member States that will be audited for conformity on the basis of an annual risk analysis carried out across the whole range of agricultural expenditure.
Miten vuosien 1999–2008 välillä yhteisön rahoituksen ulkopuolelle jäänyt 5 582 miljoonan euron summa jakaantui EU:n jäsenvaltioiden kesken?
Between 1999 and 2008, what was the breakdown of the EUR 5582 sum excluded from Community financing by Member State?
Kuinka korkeita olivat yhteisön rahoituksen ulkopuolelle jääneet määrät vuosina 2009 ja 2010, ja miten ne jakaantuivat EU:n jäsenvaltioiden kesken?
What were the amounts excluded from Community financing in 2009 and 2010, in total and by Member State?
Kuinka korkea oli sääntöjenmukaisuustarkastusten määrä yksittäisissä jäsenvaltioissa vuosina 1999 ja 2010?
How many conformity audits were carried out in the various Member States in the years from 1999 to 2010?
Missä määrin sääntöjenmukaisuustarkastusten määrä yhdessä jäsenvaltiossa riippuu siitä, millainen summa jätetään yhteisön rahoituksen ulkopuolelle, ja mitä muita kriteereitä ja riskitekijöitä käytetään niiden jäsenvaltioiden valintaan, joissa komissio toteuttaa sääntöjenmukaisuustarkastuksia?
To what extent does the number of conformity audits carried out in a Member State depend on the level of spending excluded from Community financing, and what additional criteria and risk factors are taken into account when selecting the Member States in which to carry out conformity audits?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008699/2011
Question for written answer E-008699/2011
Aihe: Euroseteleiden ja -metallirahojen laillisen maksuvälineaseman soveltamisala ja vaikutukset
Subject: Scope and effects of the legal tender of euro banknotes and coins
Käteismaksuun liittyviä syrjintätapauksia esiintyy kuitenkin edelleen kaikkialla EU:ssa: alennuksia muulla kuin käteisellä suoritetuista maksuista, laajemmat maksuehdot pankkisiirroille, kieltäytyminen tiettyjen seteleiden vastaanottamisesta.
Nevertheless, examples of discrimination against cash transactions continue to abound across Europe: discounts for noncash transactions, extended payment terms for bank transfers, refusal of certain denominations.
Sen jälkeen, kun komissio antoi suosituksensa, suuret alankomaalaiset vähittäismyyjät aloittivat ”käteismaksuttomia supermarketteja” koskevan kokeilun.
For example, since the Commission issued its recommendation, major retailers in the Netherlands have continued to experiment with ‘cashless supermarkets’.
Italiassa merkittävät luottokorttiyhtiöt aloittivat pr-kampanjan, jotta 21. kesäkuuta julistetaan Italiassa ”päiväksi ilman käteismaksuja”.
In Italy, a major credit card company was been waging a public relations campaign to declare 21 June a ‘no cash day’ in Italy.
Samaan aikaan käteisen saamista pankkiautomaateista euroalueen jäsenvaltioissa, kuten Alankomaissa, Belgiassa ja Portugalissa, pyritään rajoittamaan tai hillitsemään.
Meanwhile, we are witnessing various restrictions or attempted curbs on the availability of cash in ATM networks in eurozone Member States such as the Netherlands, Belgium and Portugal.
Kansalaisten on eri puolella euroaluetta yhä vaikeampaa tai jopa mahdotonta maksaa euroseteleillä ja -kolikoilla päivittäistavaroista, julkisesta liikenteestä tai bensiinistä.
In many parts of the Eurozone, citizens are finding it increasingly difficult or impossible to pay with euro notes and coins for groceries, public transportation or petrol.
Talous- ja raha-asioista vastaava komission jäsen totesi antaessaan laillista maksuvälineasemaa koskevan suosituksen, että se hyödyttäisi käytännössä Euroopan kansalaisia päivittäisessä elämässään.
When issuing the legal tender recommendation, Economic and Monetary Affairs Commissioner Olli Rehn said it would bring ‘practical benefits for European citizens in their everyday life.
Kuluttajien oikeuksiin kuuluu se, että käteismaksut hyväksytään pääsääntöisesti kaupoissa.
It is a matter of consumer rights that payments in cash should, as a rule, be always accepted in shops’.
Todellisuudessa kuitenkin näyttää siltä, että suurin osa euroalueella elävistä EU:n kansalaisista ei ole tietoisia oikeuksistaan ja yhtenäisvaluutan hyväksymiseen liittyvistä jokapäiväisistä tosiasioista.
In reality, however, it appears that most EU citizens who live in the Eurozone are unaware of their rights and of some of the everyday realities of having adopted a single currency.
Suosituksessa todetaan, että ”komissio tarkastelee uudelleen tämän suosituksen täytäntöönpanoa kolmen vuoden kuluttua sen hyväksymisestä”, eli maaliskuussa 2013.
The recommendation states that ‘the Commission will review the implementation of the recommendation three years after its adoption’, i.e. in March 2013.
Olemme nyt tämän aikarajan puolessavälissä.
We are now nearly halfway to the deadline.
Voiko komissio tarkentaa, mitä se aikoo tehdä suosituksensa toteutuksen valvomiseksi?
Can the Commission clarify what it is doing to monitor the implementation of its recommendation?
Voiko komissio tarkentaa, mitä toimia se toteuttaa tiedottaakseen euroalueen jäsenvaltioissa asuville kansalaisille oikeuksistaan ja selvittääkseen niitä, ja aikooko se toteuttaa tällaisia toimia?
Can the Commission clarify what steps, if any, it is taking to communicate and explain their rights to those citizens living in Eurozone Member States?
Eikö komissio katso, että sen suositukseen ei kiinnitetä tahallaan huomiota ja että on aika antaa lainsäädäntöä, jossa edellytetään nimenomaisesti, että käteismaksut on hyväksyttävä aina ja niistä ei saa periä ylimääräisiä maksuja?
Does the Commission not recognise that its recommendation is being wilfully ignored and the time for legislation explicitly providing that payments in cash should always be accepted and never subject to surcharges has arrived?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008700/2011
Question for written answer E-008700/2011
Aihe: Euroopan globalisaatiorahastoon kuuluvien hankkeiden ja rahaston vuosia 2014–2020 koskevan budjetin arviointi
Subject: Analysis of projects covered by the European Globalisation Adjustment Fund (EGF) and funding for the 2014-20 period
Vuosia 2007–2013 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen Euroopan globalisaatiorahastolle varatussa kohdassa rahaston suuruudeksi määritellään 3,5 miljardia euroa. —
The EGF heading of the 2007‑13 multiannual financial framework calls for a budget of EUR 3.5 billion.
Euroopan unionin sisäasioiden pääosaston julkaisussa ”Flexibility in the Multiannual Financial Framework 2007–2013: revisions and use of instruments” paljastetaan, että jäsenvaltiot hyödyntävät yhä enemmän Euroopan globalisaatiorahastoa, kuten seuraavista tiedoista voidaan todeta: —
The publication ‘Flexibility in the Multiannual Financial Framework 2007‑13: revisions and use of instruments’ by the Directorate-General for the Internal Policies of the European Union shows that the Member States are having increasing recourse to the EFG, as shown by the following figures: —
2007: 4 hanketta, joiden yhteissumma oli 18,6 miljoonaa euroa; —
2007: 4 projects, with an overall budget of EUR 18.6 million; —
2008: 8 hanketta, joiden yhteissumma oli 49 miljoonaa euroa; —
2008: 8 projects, with an overall budget of EUR 49.0 million; —
2009: 10 hanketta, joiden yhteissumma oli 53 miljoonaa euroa; —
2009: 10 projects, with an overall budget of EUR 53.0 million; —
2010: 31 hanketta, joiden yhteissumma oli 83,6 miljoonaa euroa. —
2010: 31 projects, with an overall budget of EUR 83.6 million.
Näistä luvuista on mahdollista havaita maailmanlaajuisen talous- ja rahoituskriisin vaikutusten asteittainen lisääntyminen EU:n talouksille ja yrityksille. —
This illustrates the gradual impact of the international financial and economic crisis on European economies and enterprises.
Uudessa vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä Euroopan globalisaatiorahaston vuotuista budjettia on leikattu 500 miljoonasta eurosta 429 miljoonaan euroon, minkä seurauksena koko ohjelmakauden budjetin suuruus on kolme miljardia euroa. —
The new 2014-20 multiannual financial framework includes a reduction in the EFG budget heading from EUR 500 million a year to EUR 429 million, giving a total of EUR 3 billion for the whole programming period.
Euroopan komission puheenjohtaja totesi 29. kesäkuuta 2011, että ”komissio ehdottaa Euroopan globalisaatiorahaston avaamista myös viljelijöille”.
On 29 June 2011 the President of the Commission said that the Commission also intends to allow farmers to have access to the EFG.
Kuinka monta hanketta on tähän mennessä hyväksytty vuonna 2011 ja kuinka paljon rahaa niitä varten on myönnetty?
Can the Commission say how many projects have so far been approved in 2011 and what amounts they involve?
Katsooko komissio, että vuosiksi 2014–2020 osoitettu kolmen miljardin euron budjetti riittää jäsenvaltioiden lisääntyneitä pyyntöjä varten, kun otetaan erityisesti huomioon, että rahastoa laajennetaan koskemaan muita taloudellisen toiminnan aloja?
Does the Commission consider that a budget of EUR 3 billion for the 2014-20 period is adequate to meet the increasing numbers of applications from Member States, particularly since the EFG is to be expanded to include other economic sectors?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008703/2011
Question for written answer E-008703/2011
Georgios Papastamkos (PPE) ja Georgios Papanikolaou (PPE)
Georgios Papastamkos (PPE) and Georgios Papanikolaou (PPE)
Aihe: Sairaanhoitajakoulutus Euroopan unionin jäsenvaltioissa
Subject: Training of nurses in EU Member States
Maailman terveysjärjestö (WHO) pitää sairaanhoitajien yliopistotasoista koulutusta tarpeellisena ja on jo antanut asiaa koskevan suosituksen jäsenvaltioilleen.
The World Health Organisation (WHO) believes that university-level training is needed for nurses and has made a recommendation to this end to its member states.
Samaa mieltä ovat myös muun muassa European Federation of Nurses Associations (Euroopan sairaanhoitajajärjestöjen liitto) ja European Council of Nursing Regulators (Euroopan sairaanhoidon säätelyelinten neuvosto).
This position is also supported by the European Federation of Nurses Associations and the European Council of Nursing Regulators.
Jotta yhtenäismarkkinoilla voidaan edistää sairaanhoitajien vapaata liikkuvuutta sekä ammattipätevyyden vastavuoroista tunnustamista sekä etenkin taata Euroopan unionin kansalaisille korkealaatuisten terveyspalvelujen etuudet, komissiota pyydetään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
With a view to promoting the free movement of nurses in the single market and the mutual recognition of professional qualifications, as well as ensuring in particular that European Union citizens enjoy high-quality health services, will the Commission answer the following: 1.
Onko komissio samaa mieltä WHO:n sairaanhoitajien yliopistotasoista koulutusta koskevan suosituksen kanssa?
Does it agree with the WHO recommendation on university-level training for nurses?
Pitääkö komissio vastaavanlaista suositusta tarpeellisena Euroopan unionin jäsenvaltioille? 2.
Should an equivalent recommendation be adopted for EU Member States? 2.
Mikä on yliopistotasoisen sairaanhoitajakoulutuksen tämänhetkinen tilanne Euroopan unionin jäsenvaltioissa? 3.
What is the current situation in the EU Member States with regard to university-level training for nurses? 3.
Onko yliopistotasoisten sairaanhoitajatutkintojen tuottama ammatillinen oikeus hankittu yksittäisissä jäsenvaltioissa?
Are the professional rights of graduates of university nursing schools established in the individual Member States?
Miten komissio aikoo käsitellä myöntymissään ponnisteluissa ammattipätevyyden ja ammatillisten oikeuksien tunnustamiseksi jäsenvaltioiden välillä sellaisia erityispiirteitä ja vääristymiä kuin ne, jotka kohdistuvat tällä hetkellä Kreikan sairaanhoitajayhteisöön?
As part of its efforts to secure the recognition of professional qualifications and rights in the Member States, what proposals will it put forward to tackle the specific problems and anomalies faced by Greek nurses?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008704/2011
Question for written answer E-008704/2011
(11. lokakuuta 2011)
(11 October 2011)
Aihe: Aseistakieltäytyjiin kohdistuvat jatkuvat oikeudenkäynnit Kreikassa
Subject: Repeated prosecution of conscientious objectors
Ensimmäisessä oikeuskäsittelyssä 19. helmikuuta 2010 Ateenan sotilastuomioistuin tuomitsi hänet luvattomasta asepalveluksen välttämisestä kahdeksaksi kuukaudeksi vankeuteen, johon liittyy kolmen vuoden koeaika.
When the case was heard at first instance by the Athens Military Court on 19 February 2010, he was given an eight-month prison sentence for insubordination, suspended for three years.
Saattamalla jatkuvasti oikeuden eteen aseistakieltäytyjiä Kreikka rikkoo muun muassa kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaa kansainvälistä yleissopimusta, jonka 14 artiklan 7 kohdassa määrätään, että ”ketään ei saa tutkia tai rangaista uudelleen rikoksesta, josta hänet on jo lopullisesti tuomittu syylliseksi tai vapautettu asianomaisen maan lain ja oikeudenkäyntijärjestyksen mukaisesti”.
With its repeated prosecution of conscientious objectors, Greece is in breach, inter alia , of Article 14(7) of the International Covenant on Civil and Political Rights, which stipulates that ‘no one shall be liable to be tried and punished again for an offence for which he has already been finally convicted or acquitted in accordance with the law or penal procedure of each country’.
Oikeus omantunnon vuoksi kieltäytymiseen on perustavanlaatuinen ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapauden osatekijä.
The right to conscientious objection is a fundamental element of the right to freedom of thought, conscience and religion.
Missä määrin se katsoo, että aseistakieltäytyjiin Kreikassa kohdistuvat toistuvat oikeudenkäynnit, joissa toimivalta on aina sotilasviranomaisilla, joka aina toimittaa aseistakieltäytyjät sotilastuomioistuimeen ja jopa monta kertaa samasta teosta, ja se, että suurimmalle osalle palvelukseen kutsuttavista on varattu luonteeltaan rankaiseva vaihtoehtoinen palvelus, on unionin oikeuden mukaista?
To what extent does the Commission think that Greece's repeated prosecution of conscientious objectors is in line with Community law and international conventions, when the practice continues to be placed under military jurisdiction, whereby conscientious objectors are brought before military courts repeatedly for the same offence, and where alternative service for most conscripts is punitive in nature?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008705/2011
Question for written answer E-008705/2011
Aihe: Julkisten hankintojen sosiaaliset näkökohdat
Subject: Social aspects of public procurement
Sosiaalisten kriteerien sisällyttäminen Euroopan unionin toimielinten julkisiin hankintoihin on tuotu esiin jo useiden vuosien ajan.
Integrating social criteria into the public contracts awarded by the EU institutions is an issue that has been raised for a number of years.
Euroopan unionin direktiiveihin on jo vuonna 2004 sisällytetty julkisia hankintoja säänteleviä säännöksiä, joiden avulla järjestöt ja hankintaviranomaiset voivat seurata sosiaalisten kriteerien täyttymistä löytääkseen parhaiten tarpeisiinsa sopivan palvelujen tarjoajan tai tavaran toimittajan.
Provisions were incorporated into the 2004 EU directives on public procurement allowing contracting organisations and institutions to take account of social criteria in selecting the service provider or supplier that best meets their needs.
Direktiiveissä säädetään myös, että jäsenvaltiot voivat kansallisessa lainsäädännössään varata osan julkisia hankintoja koskevista sopimuksista sosiaalisesti haavoittuvassa asemassa oleville työntekijäryhmille, kuten vammaisia työllistäville sosiaalisille yrityksille.
These directives also stipulate that the Member States may in their national legislation provide for part of their public procurement to be reserved for the socially most vulnerable categories of workers, such as social enterprise organisations that employ disabled people.
Säännös on Euroopan unionin lainsäädännössä kuitenkin edelleen vapaaehtoinen, vaikka komissio julkaisi hiljattain oppaan, jossa selitetään yksityiskohtaisemmin, kuinka hankintaviranomaiset voivat sisällyttää sosiaaliset näkökohdat julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyyn noudattaen samalla Euroopan unionin lainsäädäntöä.
However, this provision remains optional in EU legislation, whereas the Commission recently published a guide explaining in detail how contracting authorities can integrate social aspects into public procurement procedures in full compliance with European Union law.
Aikooko komissio meneillään olevassa julkisia hankintoja koskevien direktiivien tarkistusmenettelyssä tehdä sosiaalisten näkökohtien huomioon ottamisesta pakollista julkisissa hankinnoissa, esimerkiksi ottamalla käyttöön velvoitteen varata pieni osa kaikista jäsenvaltioiden julkisista hankinnoista sosiaalisella tasolla haavoittuvimmassa asemassa oleville työntekijäryhmille, kuten vammaisia työllistäville sosiaalisille yrityksille?
Does the Commission intend, when revising the current public procurement directives, to make it compulsory to take account of social considerations in public procurement, for example by introducing a requirement to reserve a minimum proportion of all Member State public contracts for the socially most vulnerable categories, such as social enterprise organisations that employ disabled people?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008708/2011
Question for written answer E-008708/2011
Aihe: Muut kuin tulleihin perustuvat kaupan esteet
Subject: Non-customs obstacles to trade
Voiko komissio ilmoittaa, mitkä maat ennen kaikkea teollisuusmaista ja merkittävistä uusista talouksista sekä WTO:n jäsenmaista rajoittavat edelleen EU:n markkinoillepääsyä muilla kuin tulleihin perustuvilla esteillä?
Can the Commission specify which countries in the world — particularly industrialised countries and major new economies which are also WTO member states — are still restricting the EU’s access to markets on the basis of non-customs obstacles?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008709/2011
Question for written answer E-008709/2011
Aihe: Ignalinan ydinvoimala
Subject: Ignalina nuclear power plant
Liettuassa sijaitseva Ignalinan ydinvoimala (reaktorit I ja II) suljettiin virallisesti 31.12.2009.
Ignalina nuclear power plant (Ignalina NPP) in Lithuania was officially shut down on 31 December 2009 (Reactor Units I and II).
Miten voimalan sulkeminen ja käytöstäpoistaminen on tähän mennessä edistynyt?
What progress has been made so far in decommissioning and dismantling the plant?
Mitä Ignalinan ydinvoimalan sulkeminen ja käytöstäpoistaminen maksaa ja ovatko kustannukset nousseet?
What costs are being incurred by the closure and dismantling of Ignalina NPP, or are there any cost increases?
Mikä on käytöstäpoistamisen aikataulu ja ollaanko siitä mahdollisesti jäljessä?
What is the timeframe for decommissioning the plant, or have there been any delays?
Mistä mahdollisesti nousseet kustannukset ja aikataulusta viivästyminen johtuvat?
What are the reasons for possible cost increases and/or delays?
Euroopan unioniin liittymisen yhteydessä Liettua sitoutui sammuttamaan Ignalinan ydinvoimalan reaktorit ja sulkemaan ydinvoimalan.
When it acceded to the EU, Lithuania undertook to shut down and decommission Ignalina NPP.
Millä tavoin komissio valvoo ja seuraa ydinvoimalan käytöstäpoistamisen edistymistä ja varmistaa, että siinä pysytään aikataulussa?
What control mechanisms is the Commission putting in place to check and monitor this process and to prevent delays in the decommissioning of the plant?
Millä tavoin varmistetaan, että käytöstäpoistaminen tapahtuu taloudellisesti ja teknisesti parhaalla mahdollisella tavalla?
What assurance is there that the decommissioning is being carried out in the best possible way financially and technically?
Mitkä yritykset osallistuvat Ignalinan ydinvoimalan sulkemiseen ja käytöstäpoistamiseen ja miten yhteistyö Liettuan viranomaisten kanssa sujuu?
What companies are involved in the closure and decommissioning of Ignalina NPP, and how is the cooperation with the Lithuanian authorities progressing?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008710/2011
Question for written answer E-008710/2011
Aihe: Farkkujen valkaisemisessa käytetyt vaaralliset menetelmät
Subject: Dangerous processes used in the stone-washing of jeans
Halpatuontimaissa, kuten Pakistanissa, Egyptissä, Kiinassa tai Bangladeshissa, tekstiilityöntekijät pakotetaan työstämään farkkuja käsin terveydelle vaarallisella puhallushiekalla, jotta farkkuihin saadaan aikaan toivottu kivipesuefekti.
In low wage countries such as Pakistan, Egypt, China or Bangladesh, textile workers are forced work to endanger their health by sandblasting the jeans by hand in order to create the desired ‘stone-washed’ effect.
Suojaamattomasta puhallushiekasta varastoituu keuhkoihin kvartsipitoista hiekkaa, joka johtaa arpeutumiseen eli niin kutsuttuun silikoosiin ja edelleen tukehtumiskuolemaan.
Unprotected sandblasting creates deposits of silica dust in the lungs, which leads to scarring, commonly known as silicosis, and in due course to death by asphyxiation.
Suunnitteleeko komissio tuontikieltoa farkuille, jotka on hiekkapesty käsin ja ilman asianmukaisia suojavarusteita?
Is the Commission planning to ban the import of jeans sandblasted by hand without the appropriate protective clothing?
Ovatko reilun kaupan periaatteet, eli kohtuullinen palkka, asialliset työolot, ympäristöystävällinen tuotanto ja pakko- ja lapsityövoiman käytön kieltäminen, mainittu neuvottelujen kohteena kahdenvälisissä sopimuksissa, kuten kauppasopimuksissa ja tullihelpotuksissa?
Are the fundamental principles of ‘fair trade’ — i.e. fair wages, decent working conditions, environmentally-friendly production and a rejection of bonded sweatshop and child labour — matters for negotiation in bilateral treaties such as trade agreements and tariff reductions?
Aikooko komissio laatia ”mustan listan” niistä tekstiilialan yrityksistä, jotka harjoittavat tällaisia käytäntöjä?
Does the Commission intend to draw up a black list of textile companies which carry on such practices?
Jos aikoo, mitä yrityksiä luetteloon päätyisi?
If so, which companies will be listed?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-008711/2011
Question for written answer E-008711/2011
(7. lokakuuta 2011)
(7 October 2011)
Aihe: Kansalaisjärjestöjen toteuttama työhönotto Kreikan julkisia palveluita koskevan ohjelman puitteissa
Subject: Recruitment by NGOs for a public service programme in Greece
Ohjelman täytäntöönpanoa koskevia ilmoituksia on julkaistu kahdeksan, yksi joka aluetta kohden, ja kokonaismäärärahat ovat 131 085 936,00 euroa.
Eight tender notices have been published for the implementation of the programme, one for each region, with a total budget of EUR 131 085 936.