natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aihe: Euroopan unionin valppaus Iraniin vietävän ydintekniikan suhteen
Subject: EU monitoring of nuclear supplies to Iran
Mihin pikaisiin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä ydintekniikkaa koskevan valvonnan parantamiseksi, niin että voidaan estää ydinaseiden leviäminen, ottaen huomioon erityisesti Iranin ydinaseohjelma, joka saattaa muodostaa uhkan myös unionin jäsenvaltioille?
What measures does the Commission intend to take as a matter of urgency to step up anti‑nuclear monitoring arrangements so as to prevent nuclear proliferation, with special reference to Iran's atomic arms programme, which may pose a direct threat to many countries, including the EU Member States?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1734/05
WRITTEN QUESTION E-1734/05
Aihe: Turvapaikanhakijoiden vastaanottoa koskevan direktiivin virheellinen soveltaminen Alankomaissa, minkä seurauksena turvapaikanhakijoiden perustarpeita ei täytetä sillä aikaa, kun toinen turvapaikkahakemus on käsiteltävänä
Subject: Incorrect application of the directive on the reception of asylum-seekers by the Netherlands State, as a result of which the basic needs of asylum-seekers are not met while a second asylum application is being processed
Onko komissio tietoinen siitä, että Alankomaiden pakolaisneuvosto, jonka tarkoituksena on puolustaa pakolaisten oikeuksia ja auttaa heitä aloittamaan uusi elämä Alankomaissa, valvoo EU-lainsäädännön saattamista osaksi Alankomaiden lainsäädäntöä, mitä tarkoitusta varten se toimii läheisessä yhteistyössä muiden vastaavien eurooppalaisten järjestöjen kanssa Euroopan pakolais- ja ihmisoikeusjärjestöjen neuvottelukunnan ECRE:n (European Council on Refugees and Exiles) kautta?
Is the Commission aware that the Dutch Refugee Council, whose aim is to defend the rights of refugees and help them to build a new life in the Netherlands, monitors the transposition of European law in the Netherlands, for which purpose it cooperates closely with other similar European organisations through the European Council on Refugees and Exiles (ECRE)?
Onko komissio tietoinen Alankomaiden nykyisestä käytännöstä, jossa turvapaikanhakija, joka jättää toisen turvapaikkahakemuksen, jota ei hylätä rekisteröintikeskusmenettelyn aikana, eli tapauksessa, jossa hakemus perustuu uusin tosiasioihin ja olosuhteisiin, ei saa luontoissuoritusetuuksia lukuun ottamatta tilanteita, joihin viitataan Rva 2005:n 4 artiklan 2 kohdassa, jossa säädetään, että maahanmuutto- ja kansalaisuusviraston IND:n (Immigration and Naturalisation Service) on otettava kanta, jonka mukaan on erittäin vahvoja humanitaarisia syitä (katso C5/20.4, ulkomaalaiskiertokirje), tai että henkilön on kuuluttava johonkin poikkeusluokista, joihin viitataan Rva 2005:n 4 artiklan 2 kohdassa, tarkoittaen turvapaikanhakijaa, jonka palauttamista voidaan lykätä tai joka kuuluu ryhmään, jota luokkiin perustuva suojelupolitiikka koskee (29 artiklan d alakohta, ulkomaalaislaki)?
Is the Commission aware of the current practice in the Netherlands whereby an asylum-seeker who submits a second asylum application which is not rejected during the Notification Centre procedure, i.e. in a case where the application is based on new facts and circumstances, is not provided with benefits in kind except in situations as referred to in Article 4(2) of the Rva 2005, which lays down that the Immigration and Naturalisation Service (IND) must take the view that there are very strong humanitarian reasons (see C5/20.4, Aliens Circular) or that the person must belong to one of the exceptional categories referred to in Article 4(2) of the Rva, meaning an asylum-seeker who is either the subject of a moratorium on departure or belongs to a group to which a category-based protection policy applies (Section 29(d), Aliens Act)?
Onko komissio Alankomaiden pakolaisneuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kohdassa 3 kuvatun käytännön vuoksi Alankomaat loukkaa turvapaikanhakijoiden vastaanottoa koskevaa direktiiviä, jonka 3 artikla sallii turvapaikanhakijan odottavan jäsenvaltiossa hakemuksensa käsittelyä, minkä seurauksena heillä on oleskeluoikeus ja he kuuluvat siten direktiivin soveltamisalaan, mikä tarkoittaa, että he ovat oikeutettuja luontoissuorituksiin, joiden pitäisi taata ihmisarvon mukainen elintaso?
Does the Commission agree with the Dutch Refugee Council that, on account of the practice described at 3, the Netherlands is violating the directive on the reception of asylum-seekers, Article 3 of which permits asylum-seekers to await the processing of their application in the Member State, as a result of which they have a right of residence and thus fall within the scope of the directive, which means that they are entitled to benefits in kind which should be sufficient to ensure a standard of living worthy of human dignity?
Mihin toimenpiteisiin komissio on jo ryhtynyt ja mitä ehdotuksia se aikoo tehdä Alankomaiden tilanteen muuttamiseksi niin, että Alankomaat noudattaa direktiiviä turvapaikanhakijoiden vastaanotossa?
What measures has the Commission already taken, and what proposals will it make, in order to change the situation in the Netherlands so that the Netherlands complies with the directive on the reception of asylum-seekers?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1735/05
WRITTEN QUESTION E-1735/05
Aihe: Lifestyle-lääkkeiksi kutsuttujen lääkkeiden tarpeen herättäminen niin sanotulla "oiremainonnalla", jolla kierretään reseptilääkkeiden julkista mainontaa koskevaa kieltoa
Subject: Generating demand for ‘lifestyle drugs’ by means of advertising which highlights symptoms and circumvents the ban on advertising prescription drugs to the general public
Onko komissio tietoinen, että lääkevalmistajat pyrkivät voimakkaasti luomaan yhä suuremmat niin sanottujen lifestyle-lääkkeiden, kuten masennuslääkkeiden, sukupuolihalua parantavien lääkkeiden, ylipainon torjuntaan käytettävien lääkkeiden ja tupakoinnin aiheuttaman nikotiiniriippuvuuden hoidossa vaihtoehtona käytettävien lääkkeiden markkinat, ja että tämä on 15:n viime vuoden aikana esimerkiksi Alankomaissa johtanut lääkkeiden kulutuksen 20 prosentin kasvuun?
Is the Commission aware that pharmaceutical companies are making substantial efforts to create an ever growing market for ‘lifestyle drugs’ such as anti-depressants, sexual stimulants, remedies for obesity and alternative methods of administering nicotine to satisfy the craving caused by smoking, and that in the Netherlands, for example, in the past 15 years, this has resulted in a 20 % increase in consumption of medicines?
Onko komissio tietoinen, että tätä markkinoiden laajentamista tukee muun muassa se, että markkinointi ohjaa tutkimusta (tuote kehitetään, jotta tietoisesti luotuja markkinoita voidaan palvella) ja lääkäreille, jotka voivat vaikuttaa liikevaihdon lisäämiseen ja potilasyhdistysten riippuvuuteen teollisuuden osarahoituksesta, tarjotaan lahjoja ja matkoja?
Is the Commission aware that this market growth is supported, inter alia , by subordinating research to marketing (inventing a product in order to serve a market whose creation is already desired), by providing gifts and free travel for doctors who can help to promote sales and by rendering patients' associations dependent on cofinancing by the industry?
Onko komissio tietoinen, että lääkevalmistajat tekevät niin sanotun "oiremainonnan" keinoin yleisistä elämää koskevista ongelmista lääketieteellisiä ongelmia ja julistavat sitten, että niitä on mahdollista hoitaa?
Is the Commission aware that, by means of advertising which highlights symptoms, pharmaceutical companies are medicalising a problem which exists in people's lives and then announcing that treatment is possible?
Eikö komissio myös katso, että lisääntyvässä "oiremainonnassa" tiedon ja markkinoinnin ero käy yhä epäselvemmäksi ja että oiremainontaa käytetään yhä voimakkaammin, jotta reseptilääkkeiden julkista mainontaa koskevaa kieltoa voidaan kiertää?
Does the Commission agree that this increasingly prevalent symptom-based advertising is increasingly blurring the distinction between information and marketing and that such advertising is more and more commonly being used to circumvent the ban on advertising prescription drugs to the general public?
Mitä komissio aikoo tehdä, jotta tämä ei-toivottu piilomainonnan muoto saadaan loppumaan?
What will the Commission do to put an end to this undesirable form of covert advertising?
Lähde: TV Nederland 1, ajankohtaisohjelma "Netwerk" 22. huhtikuuta 2005
Source: TV Nederland 1, ‘Netwerk’ current affairs programme, 22 April 2005.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1736/05
WRITTEN QUESTION E-1736/05
Aihe: Lääkeyhtiöiden kaupallisten myynninedistämistoimien aiheuttama arviointikomiteoiden, julkaisujen ja tutkimuksen riippumattomuuden murentuminen
Subject: Erosion of the independence of evaluation committees, publications and research by commercial sales promotion by pharmaceutical companies
Onko komissio tietoinen, että lääkeyhtiöt pyrkivät luomaan yhä laajempia niin sanottujen lifestyle-lääkkeiden markkinoita ja turvautuvat tällöin myös sellaisiin käytäntöihin, että ne tarjoavat tieteellisille kausijulkaisuille artikkeleita, jotka sisältävät arvioita, jotka eivät perustu niiden tekijän riippumattomaan tutkimukseen, houkuttelevat tekemään teollisuuden kannalta epäsuotuisten tutkimustulosten ilmitulon estäviä salaamissopimuksia ja vaikuttavat lääketieteellisten eettisten komiteoiden, joiden pitäisi objektiivisesti ja puolueettomasti valvoa teollisuuden tuotteita ja niiden käyttöä, kokoonpanoon?
Is the Commission aware that, as part of the efforts of pharmaceutical companies to create an ever expanding market for ‘lifestyle drugs’, these companies are also resorting to such practices as offering scientific periodicals articles that contain evaluations which are not based on independent research by the author, imposing non-disclosure contracts which prevent the publication of research findings adverse to the industry, and influencing the composition of medical ethics committees which are supposed to monitor the industry's products and their uses objectively and neutrally?
Onko komissio tietoinen, että Ison-Britannian parlamentin tutkimuksessa, joka koski tämän teollisuudenalan kasvavaa vaikutusta sen valmistamien uusien lääkkeitten arviointiin ja määräämiseen, on todettu, että ongelma ei ole kansallinen vaan kansainvälinen?
Is the Commission aware that a British parliamentary inquiry into the growing influence of the industry on the evaluation and prescription of their new drugs has concluded that this problem is not national but international?
Aikooko komissio tarkastella uudelleen rekisteröintiviranomaisena toimivan Euroopan lääkearviointiviraston (EMEA) riippumattomuutta ja julkaista kaikki rekisteröintiä varten esitetyt tiedot sekä perustaa riippumatonta tutkimusta varten rahaston ja siten noudattaa muun muassa Isossa-Britanniassa järjestettyjen kuulemisten ja Alankomaissa 25. huhtikuuta 2005 pidetyn pyöreän pöydän keskustelun perusteella tehtyjä suosituksia?
Will the Commission review the independence of the European registration authority EMEA, publish all the data submitted for registration and establish a fund for independent research, inter alia , in accordance with the recommendations made on the basis of the British hearing and a round-table discussion on 25 April 2005 in the Netherlands?
Mikä rooli EU:lla voi olla rajoitettaessa kansainvälisesti toimivan teollisuuden toimintaa, jolla se tehokkaan terveydenhoidon nimissä alistaa riippumattomat arvioinnit ja tarkastukset palvelemaan uusien tarpeiden luomista ja tuottoisaa myynninedistämistä?
What role can the EU play in further restricting the scope for internationally operating industry to subordinate independent evaluations and checks in the interests of effective healthcare to the creation of new demand and profitable sales promotion?
Mihin toimiin komissio aikoo asiassa ryhtyä?
What steps will the Commission take to this end?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1737/05
WRITTEN QUESTION E-1737/05
Aihe: Ihanteellisuudesta kaupallisuudeksi muuttunut alankomaalaisten asunto-osuuskuntien rooli ja niiden selviytymismahdollisuudet, jos niiden on täytettävä tarjouskilpailupolitiikkaa koskevat yhteisön lainsäädännön vaatimukset
Subject: The change in the role of Dutch housing associations from idealistic to commercial and their prospects for survival if they are compelled to comply with EU rules on competitive tendering
Onko komissio tietoinen, että Alankomaissa yksityisaloitteista syntyneillä, voittoa tavoittelemattomiksi perustetuilla asunto-osuuskunnilla on sadan vuoden ajan ollut tärkeä rooli niin vuokra-asuntojen luojina uusissa kaupunginosissa ja kylissä kuin pysyvästi toimivina ei-kaupallisina kohtuuhintaisten asuntojen vuokraajina vähätuloisille ihmisille, ja että ne ovat valtion muuttuneen politiikan vuoksi jo 15 vuoden ajan tulleet rahoituksessaan yhä vähemmän riippuvaisiksi valtion avustuksista ja yhä enemmän riippuvaisiksi kaupallisista aloitteista sekä siitä, että ne myyvät osan asunnoistaan sellaisille asukkaille, jotka ovat kiinnostuneita omistusasumisesta?
Is the Commission aware that, in the Netherlands, privately established non-profit-making housing associations have for a century played an important role as developers of rented housing in new districts of towns and villages and as long-term non-commercial proprietors of affordable homes for people on low incomes, and that, due to a change in government policy, they have in the past 15 years become less and less dependent on government grants for their funding and more and more dependent on commercial initiatives and sales of part of their housing stock to its occupiers?
Onko komissio tietoinen, että Alankomaiden hallitus on samana ajankohtana voimakkaasti tukenut julkisten ja yksityisten toimijoiden kumppanuuteen (PPP) perustuvia kaupunginosien kehittämis- ja uudistamissuunnitelmia, joiden yhteydessä viranomaiset ja yksityiset järjestöt tekevät suunnitelmat yhdessä ja osallistuvat yhdessä niiden rahoittamiseen, kun taas asunto-osuuskuntia vaaditaan sijoittamaan vararahastonsa uusiin rakennuksiin?
Is the Commission aware that over the same period the authorities in the Netherlands have strongly encouraged public-private partnerships (PPP) as a means of developing and restructuring urban districts, which involves joint planning and cofinancing by government and private organisations, while housing associations are asked to invest their financial reserves in new building projects?
Voiko komissio vahvistaa, että se arvostelee sopimuksia, jotka alankomaalainen Amersfoortin kunta on tehnyt "De Alliantie" ‑asunto-osuuskunnan ja viiden muun yksityisen sopimuspuolen kanssa osallistumisesta uuden asuntoalueen rakentamiseksi perustettuun kehitysyhtiö Vathorst (OBV) -konsortioon erityisesti siitä hetkestä lähtien, kun OBV tuli mukaan Vathorstin kaupunginosan maaperän kunnostamista koskevaan hankkeeseen?
Can the Commission confirm that it is critical of the agreements between the Dutch municipality of Amersfoort and ‘De Alliantie’ housing association and five other private parties to work together in the consortium Ontwikkelingsbedrijf Vathorst (OBV) to build a new estate, and that its criticisms arose particularly at the point when OBV became involved in a soil cleaning project for the Vathorst district?
Onko komission menettelyn tavoitteena murtaa kaikkialla Alankomaissa yhä vielä yleiset kuntien ja osuuskuntien väliset sopimukset ja tarjouskilpailujen kautta heikentää osuuskuntien roolia kaupallisten organisaatioiden eduksi, vai voivatko osuuskunnat komission kriteereiden mukaan selviytyä itse asiassa paremmin, jos ne palaavat alkuperäisiin ihanteellisiin tavoitteisiinsa?
Does the Commission's action have the aim of dissolving the agreements between municipal authorities and housing associations which are still customary everywhere in the Netherlands and, by means of competitive tendering, reducing the role of housing associations in favour of commercial businesses, or can housing associations, on the other hand, survive better under the terms of the Commission's criteria if they return to their original idealistic objective?
Lähde: "Het Financieele Dagblad" 19. huhtikuuta 2005
Source: Het Financieele Dagblad , 19 April 2005.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1738/05
WRITTEN QUESTION E-1738/05
Aihe: Kasvava todennäköisyys, että uutta Rotterdamin sataman ja Saksan sisämaan välistä Betuwen rautatielinjaa ei voida käyttää tavaraliikenteeseen
Subject: Growing likelihood that the new Betuwe railway line between the port of Rotterdam and the German hinterland cannot be used for freight transport
Onko komissio tietoinen, että Betuwen linjaa, vielä rakenteilla olevaa tavaraliikenteelle tarkoitettua rautatielinjaa, joka nykyisen Zevenaarin (NL) ja Emmerichin (D) välillä olevan rajanylityspaikan kautta yhdistää Rotterdamin sataman Saksan sisämaahan, ei radan luovutuksen jälkeen mahdollisesti voida käyttää lainkaan tai sitä voidaan käyttää vain rajoitetusti, koska ne yritykset, jotka ehkä olisivat siitä kiinnostuneita, pitävät siitä aiheutuvia maksuja liian korkeina (malmi- tai hiilijunan kustannukset ovat kahdeksankertaiset), kun taas alhaisemmat hinnat aiheuttaisivat liian suuria tappioita, jolloin radan välttämätöntä kunnossapitoa ei voitaisi taata?
Is the Commission aware of the possibility that, when the time comes, the Betuwe line — the as yet uncompleted freight line between the port of Rotterdam and the German hinterland via the existing border crossing between Zevenaar (NL) and Emmerich (D) — will not be used, or will hardly be used, because the businesses which might have been interested in it consider the scale of charges exorbitant (it will be eight times as expensive to send ore or coal by rail), while lower charges would result in excessive losses on the necessary maintenance of the line?
Onko komissio tietoinen, että näitä kielteisiä odotuksia vahvistaa vielä se, että rakentamista koskevissa päätöksissä lähtökohtana olivat tukitoimet, joiden piti johtaa Rotterdamin sataman ja Saksan välisen maantietavaraliikenteen voimakkaaseen rajoittamiseen (Hermansin komitean raportti), mutta näitä toimia ei koskaan toteutettu, niin että Betuwen linjan käyttöönotto yhdessä moottoritie 15:n ja Waal-joen osuuden kanssa johtaa Rotterdamin ja Ruhrin alueen välillä jo käytettävissä olevan kuljetuskapasiteetin lisääntymiseen edelleen?
Is the Commission aware that these unfavourable expectations are rendered more plausible by the fact that, at the time when it was decided to build the line, it was assumed that measures would be taken to severely restrict the quantities of goods carried by road between the port of Rotterdam and Germany (report of the Hermans Commission), but these measures have never been implemented, so that when the Betuwe line is completed this will result in a further increase in the already large transport capacity between Rotterdam and the Ruhr, comprising, inter alia , the A15 motorway and the River Waal?
Onko komissio tietoinen, että Alankomaissa on esiintynyt vahvoja epäilyjä, että Warnemünden sopimuksessa sovittu Emmerich-Oberhausen rautatielinjan viereen Saksan alueelle rakennettava kolmas lisäraide ei valmistu ajoissa (ennen vuotta 2010), niin että mahdollisesta voimakkaasta rajatylittävästä tavaravirrasta ei käytännössä voida lyhytaikaisesti selviytyä?
Is the Commission aware that grave doubts have arisen in the Netherlands as to whether the connecting third track on the Emmerich-Oberhausen line in Germany, as provided for in the Warnemünde Agreement, will be completed in time (before 2010), so that in practice it will not for some time be possible to carry large quantities of goods between the two countries, even should the demand arise?
Pitääkö komissio odotettavissa olevia Betuwen linjan liikenteen ongelmia käytettävissä olevien varojen, myös EU:n varojen tarpeettomana tuhlauksena?
Does the Commission regard the anticipated problems with the operation of the Betuwe line as a needless waste of money, part of which has been contributed by the EU?
Tyytykö komissio siihen, vai antaako asia komission mielestä aihetta toimiin, jotka johtavat maantietavaraliikenteen rajoittamiseen ja Saksan rataverkoston nopeaan täydentämiseen?
Is it resigned to this situation, or does it consider it necessary to respond with measures to reduce road haulage and to speedily supplement Germany's rail network?
Lähde: "Rotterdams Dagblad" 22. huhtikuuta 2005
Source: Rotterdams Dagblad , 22 April 2005.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1739/05
WRITTEN QUESTION E-1739/05
Aihe: Munien väärät pakkausmerkinnät ja Alankomaissa Euroopan komissiolle tehdyt asiaa koskevat valitukset
Subject: Reclassification of eggs and complaints by the Netherlands to the Commission about it
Onko komissio tietoinen, että Alankomaissa toimiva säätiö "Wakker Dier" on paljastanut, että useissa Alankomaiden supermarketeissa myytävissä munissa, joiden ilmoitetaan olevan peräisin lattiakanaloista tai kanoilta, joilla on mahdollisuus liikkua vapaasti, on merkkejä, jotka viittaavat häkkikanalatuotantoon?
Is the Commission aware of the discovery by the Dutch foundation ‘Wakker Dier’ that traces on deep-litter eggs and semi-intensive eggs in various Dutch supermarkets indicate that they come from battery hens?
Onko komissio tietoinen, että Alankomaiden maatalousministeri Veerman vastasi alankomaalaisen kansanedustajan Van Velzenin (sosialistinen puolue) tätä koskeviin kysymyksiin, että on yksinkertaista väärentää kananmunien merkinnät, koska yhteisön kauppaa koskevista säännöistä annettuun asetukseen ei sisälly velvoitetta leimata kaikkia maatilalla tuotettavia munia, ja että Alankomaat on jo useita kertoja huomauttanut komissiolle tästä ongelmasta?
Is the Commission aware that the Netherlands Minister of Agriculture, Mr Veerman, when faced with questions about this issue from Ms Van Velzen, a Socialist Party Member of the Netherlands Parliament, replied that ‘it is easy to reclassify eggs’ because the European regulation on marketing standards does not require all eggs to be stamped on-farm, and that the Netherlands has already ‘drawn this problem to the attention of the Commission on several occasions’?
Voiko komissio vahvistaa, että Alankomaat on toistuvasti huomauttanut tästä ongelmasta?
Can the Commission confirm that the Netherlands has repeatedly raised this issue?
Mikäli vastaus on myönteinen, miksi komissio ei ole ryhtynyt mihinkään toimiin tällaista kuluttajien pettämistä vastaan?
If so, why has the Commission not taken any measures against this form of deception of consumers?
Milloin komissio aikoo tehdä ehdotuksen, jolla taataan munien oikea merkitseminen?
How soon will the Commission submit a proposal to guarantee accurate labelling?
Miten komissio aikoo tämän tehdä?
How will the Commission do this?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1741/05
WRITTEN QUESTION E-1741/05
Aihe: Yhdysvaltain viranomaisten Makedoniassa toteuttama Saksan kansalaisen Khaled al-Masrin vapaudenriisto
Subject: Kidnapping of the German national Khaled al-Marsi by US authorities in FYROM
Libanonilaissyntyinen Saksan kansalainen Khaled al-Masri on kertonut joutuneensa vuoden 2003 loppupuolella Makedonian virkavallan sieppaamaksi, jonka jälkeen häntä pidettiin vangittuna ja häntä kuulusteltiin yli kolmen viikon ajan ja lopulta hänet lennätettiin Afganistaniin, missä amerikkalaiset kuulustelun asiantuntijat kuulustelivat häntä ja pitivät häntä mitä kurjimmissa oloissa.
According to his own account, in late 2003 the German national Khaled al-Marsi, who was born in Lebanon, was kidnapped by FYROM police officers, detained and questioned for more than three weeks and finally flown to Afghanistan and interrogated there under appalling conditions by US specialists.
Voiko komissio kertoa: —
Can the Commission state: —
Onko se tietoinen tästä tapauksesta ja jos on, mitkä ovat komission tiedot siitä ja mikä on komission näkemys tapauksesta? —
what, if any, information it has about this case and what view it takes of it? —
Onko ylipäätään mahdollista taata, että Makedoniaan matkaavalta EU:n kansalaiselta ei riistetä EU:n ulkopuolisen valtion vaatimuksen perusteella mielivaltaisesti kaikkia vapauksia ja mahdollisesti jopa kuljeteta voimakeinoin muualle, ja jos kyseisenlaisia takuita voidaan antaa, mitkä ne ovat? —
what, if any, guarantees there are for EU nationals travelling to FYROM that they will not be arbitrarily detained and perhaps even kidnapped there, at the request of a non-EU country? —