natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mitä komissio tekee yhdessä Slovenian hallituksen ja parlamentin kanssa, jotta tämä integraatiota ja tasa-arvoa haittaava tilanne, johon Amnesty International on jo pitkään kiinnittänyt huomiota, saadaan lopetettua mahdollisimman pian?
What action is the Commission taking in consultation with the Slovene Government and Parliament with a view to ending this situation as soon as possible, given that it is detrimental to effective integration and equal opportunities and has for a long time been a matter of concern for Amnesty International?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6290/07
WRITTEN QUESTION E-6290/07
Aihe: Uzbekistanin hallituksen järjestämä lapsityövoiman käyttö puuvillankorjuussa ja tekstiilialan vähäinen mielenkiinto
Subject: Large-scale use of child labour for cotton harvesting organised by the Uzbekistan authorities while clothing firms turn a blind eye
Tietääkö komissio, että lapset saavat tästä työstä palkkaa 0,03–0,05 euroa kilolta, mikä vastaa vain murto-osaa puuvillan arvosta, niin että hallitus tekee todennäköisesti kaksikymmenkertaisen tuloksen?
Is the Commission aware that these children are paid between EUR 0.03 and EUR 0.05 per kilogramme, a tiny fraction of what the product is worth, yielding what is in all likelihood a 20-fold profit for the government?
Tietääkö komissio, että brittiläisen Simon Ostrovskyn onnistui filmata kyseinen menettely ja tuoda filmimateriaali rajan yli, vaikka Uzbekistanin hallitus pitää toimittajat loitolla ja tekee kaikkensa estääkseen sen, että todisteet epäkohdista päätyvät ulkomaille?
Is the Commission aware that a British national, Simon Ostrovsky, has succeeded in making a film and bringing it over the border, despite the fact that journalises are barred by the Uzbek authorities, which do everything they can to prevent any evidence of these disgraceful practices filtering abroad?
Tietääkö komissio, että tästä todellisesta, laajamittaisesta lapsityövoiman käytöstä huolimatta, Uzbekistanissa vuosittain pidettävä puuvillakonferenssi on yksimielisesti sitä mieltä, että lapsityövoiman käyttö ei ole sallittua?
Is the Commission aware that, despite the large-scale use of child labour, the annual cotton conference held in Uzbekistan remains unanimous that child labour is inadmissible?
Tietääkö komissio, että Uzbekistanissa valmistettuja puuvillavaatteita myydään EU:n jäsenvaltioissa, muun muassa C & A‑, Hennes & Mauritz‑ ja Wibra-yrityksissä ja että myös uzbekistanilaisesta puuvillasta Bangladeshissä valmistettuja puuvillatuotteita tuodaan EU:hun?
Is the Commission aware that cotton garments manufactured in Uzbekistan are being sold in EU Member States by companies such as C&A, Hennes and Mauritz and Wibra, while products manufactured in Bangladesh using Uzbek cotton are being imported into the EU?
Tietääkö komissio, että C & A -konserni vastasi Alankomaiden televisiolle kirjallisesti, ettei ole poissuljettua, että myytäviä tuotteita valmistetaan lapsityövoimalla, mutta että ei kuitenkaan ole mahdollista muuttaa asiaa, sillä konsernilla ei ole valtaa myyntiä edeltäviin valmistusvaiheisiin?
Is the Commission aware that, in reply to Dutch television inquiries, C&A admitted in writing that the possibility of child labour being used to manufacture items offered for sale could not be ruled out but that it could not see any way of remedying the situation since it had no say in the preliminary stages of manufacture?
Pitääkö komissio mahdollisena ratkaista ongelmaa, niin kauan kuin tekstiilikauppa edelleen voi hankkia tuotteita mahdollisimman alhaiseen hintaan, ilman että olosuhteita (työ, ympäristö, vapaaehtoisuus, ammatillinen pätevyys, palkka), joissa tuotteet valmistetaan, otetaan huomioon?
Does the Commission see any possibility of resolving the problem for as long as textile firms are free to shop around for the very cheapest products, irrespective of the conditions (labour conditions, environmental impact, whether or not the work is voluntary, professional qualifications, pay, etc.) under which they are obtained?
Mitä komissio tekee, jotta tällaisissa olosuhteissa tuotettu raakapuuvilla ja tästä puuvillasta valmistetut tuotteet eivät enää päädy EU:hun?
How is the Commission helping to ensure that, under these circumstances, raw cotton and cotton manufactures obtained in this way are no longer allowed to enter the EU?
Lähde: TV Nederland 2, uutisohjelma ”Netwerk”, 4.12.2007.
Source: TV Nederland 2 ‘Netwerk’ current affairs programme of 4 December 2007.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6291/07
WRITTEN QUESTION E-6291/07
Aihe: Lapsityövoiman käytön jatkuminen Intiassa ja lapsityövoiman käyttöä Intiassa koskevien tutkimusten estäminen
Subject: Continued existence of child labour in India and obstruction by the judiciary of investigations into its use for the production of goods for export to the European market
Tietääkö komissio, että Intiassa lapsityövoima on laissa kielletty, mikä ei kuitenkaan ole estänyt sitä, että lapsityövoimaa käytetään käytännössä paljon, ja että se on tällä hetkellä merkittävässä asemassa kasvavassa työvoimavaltaisessa vientiin suuntautuneessa teollisuudessa matto‑, tekstiili‑, puuvilla‑ ja luonnonkivialoilla, jotka kilpailevat alhaisten palkkojen perusteella?
Is the Commission aware that, although child labour is forbidden by law in India, it still exists on a large scale particularly in the expanding labour-intensive industries capable of producing carpets, clothing, cotton and natural stone for the export market on a competitive basis owing to the fact that they pay extremely low wages?
Tietääkö komissio, että lapsityövoimaa käytetään muun muassa laattojen valmistuksessa mustasta liuskeesta, mihin käytetään tuhansia 8–12-vuotiaita lapsia, ja että yrittäjät perustelevat tätä lapsityövoiman käyttöä myös kokonaisten perheiden työllistämisellä, jonka puitteissa vanhemmat jättävät työnteon lapsilleen?
Is the Commission aware that child labour is also being used for the production of black slate tiles, involving thousands of children aged between 8 and 12, a practice justified by employers on the grounds that they recruit entire families, while in fact the parents leave their children to do the actual work?
Tietääkö komissio, että tällaiset yritykset yrittävät kerätä omassa maassaan hallituksen sympatioita johtamalla lapsityövoimalla säästettyjä palkkakustannuksia muun muassa tienrakennukseen?
Is the Commission aware that such undertakings are seeking to win the support of the national authorities by investing a percentage of wage cost savings from the use of child labour in road construction projects?
Tietääkö komissio, että kyseinen lapsityövoiman käyttö, joka estää lasten koulunkäynnin, salataan käyttämällä välittäjiä, kuten Galloxy, jotka eivät itse käytä lapsityövoimaa, mutta vaikenevat käsittelemiensä tuotteiden alkuperästä?
Is the Commission aware that child labour of this kind, which prevents children attending school, is being partly concealed through the use of intermediaries such as Galloxy, which, while not using child labour themselves, nevertheless conceal the origin of the products they are selling?
Tietääkö komissio, että kyseisiä liuskelaattoja viedään Australian lisäksi Eurooppaan, muun muassa alankomaalaiseen Michel Oprey Beisterveld ‑luonnonkiviyritykseen?
Is the Commission aware that slate tiles produced in this way are being exported not only to Australia but also to Europe, purchasers including the Michel Oprey and Beisterveld natural stone suppliers in the Netherlands?
Miten EU voi torjua sellaisten tuotteiden tuonnin, jotka valmistetaan lapsityövoimalla ja muilla sopimattomilla työmenetelmillä ja joista aiheutuu ympäristön saastumista?
How can the EU help to end the import of products whose manufacture involves the use of child labour and other unacceptable labour practices, together with environmental pollution?
Lähteet: TV Nederland 2, uutisohjelma ”Nova”, 1.12.2007, päivälehti ”De Volkskrant”, 3.12.2007, ja päivälehti ”De Pers”, 4.12.2007.
Sources: TV Nederland 2 ‘Nova’ current affairs programme of 1 December 2007, ‘ De Volkskrant ’ newspaper of 3 December 2007, ‘ De Pers ’ newspaper of 4 December 2007.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6292/07
WRITTEN QUESTION E-6292/07
Aihe: Grijón luostarin kunnostaminen
Subject: Restoration of the Grijó monastery
Grijón luostari on yksi tärkeimmistä Gaiassa jäljellä olevista 1600-luvun muistomerkeistä, jonka juuret ulottuvat 900-luvulle.
The Grijó monastery is one of the most important 17th century monuments in Vila Nova de Gaia, with roots dating back to the 10th century.
1900-luvun lopussa luostari oli hyvin huonossa kunnossa, minkä vuoksi IPPAR ja kulttuuriministeriö aloittivat sen kunnostamisen, josta onkin jo saatu näkyvää tulosta aikaan.
By the end of the 20th century the building had fallen into severe decay, and at that time the IPPAR (Portuguese Institute of Architectural Heritage, under the authority of the Ministry of Culture) began to restore it: the evidence is already apparent.
Työt ovat kuitenkin viivästyneet useita vuosia, ja luostarin katon korjaus on edelleen kesken, ulkoseinät rappaamatta, kirjon alttari ja useat salit kunnostamatta.
The work has, however, dragged on for years, and parts of it have yet to be completed (repair of the monastery roof, outer stucco work, and refurbishment of two church altars and several other rooms).
Ulkopuolella olevassa ilmoitustaulussa todetaan, että Programa Operacional de Cultura -ohjelman mukaisesti toteutettujen töiden ensimmäiseen vaiheeseen on myönnetty noin miljoona euroa yhteisön rahoitusta.
A signboard outside the monastery states that the first phase of the work, carried out under the Culture Operational Programme, was supported by Community funding totalling about EUR 1 million.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6293/07
WRITTEN QUESTION E-6293/07
Aihe: Taloudelliset tuet
Subject: Financial aid
Vaikka työntekijät tekevät samaa työtä, he ansaitsevat paljon muita vähemmän.
These workers earn far less, even though they may be doing the same work.
Samassa työpaikassa työskentelee myös noin 30 samaan yritysryhmittymään kuuluvaa Norcasco-yrityksen työntekijää ilman minkäänlaisia työturvallisuuteen ja -terveyteen liittyviä ehtoja.
At the same plant, there are also some 30 workers from the Norcasco company, which belongs to the same group, who are not covered by any industrial health and safety arrangements.
Tiedetään kuitenkin, että yritys on saanut joitakin miljoonia euroa taloudellista ja muuta tukea sekä verotukia investointeihin ja uusien työpaikkojen luomiseen.
Moreover, the company has received several million euros, as well as other subsidies and tax concessions for the purpose of investment and job creation.
Vakinaisia työntekijöitä painostetaan nyt irtisanoutumaan ja heidät korvataan tilapäisillä työntekijöillä, joiden palkka on huomattavasti pienempi.
It is now bringing pressure to bear on full-time workers to leave the company in order to replace them with casual workers on far lower wages.
Huomattakoon, että yritys on jo palkannut yli 700 työntekijää.
The company has already employed more than 700 workers.
Pyydän Euroopan komissiota ilmoittamaan minulle seuraavaa: 1.
Given the above, I would ask the Commission for the following information: 1.
Onko B.A. Vidros, SA -yritykselle, jolla on muita tehtaita Portugalissa ja Espanjassa, myönnetty yhteisön varoja? 2.
Have Community funds been allocated to the B.A. Vidros, SA company, which owns other plants in Portugal and Spain? 2.
Millä ehdoilla varoja on myönnetty? 3.
On what terms were these funds allocated? 3.
Miten voidaan hyväksyä, että yritys on saanut taloudellista tukea ja verotukia, jos se ei kunnioita työntekijöiden oikeuksia eikä takaa heille työpaikkaa?
How can a company which has received financial and tax aid be allowed to ignore labour law provisions and to fail to guarantee workers' jobs?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6297/07
WRITTEN QUESTION E-6297/07
Aihe: Sukelluksen harrastaminen EU:ssa
Subject: Diving in the EU
Vedenalaisen toiminnan harjoittaminen ja etenkin sukellusharrastus ovat tekijöitä, jotka houkuttelevat jatkuvasti lisää ihmisiä EU:ssa ja sen ulkopuolella.
Underwater activities, particularly recreational diving, are attracting more and more people both inside and outside the EU.
Nykyään suurin osa maailman sukelluskeskuksista ja matkailukeskuksista on suunnannut uudelleen toimintaansa ammattimaiseen sukellustoimintaan, mikä on markkinoilla vallitseva tämänhetkinen suuntaus.
Most diving centres and tourist centres across the world have now transformed themselves into professional diving operations, which is the direction being taken by the current market.
Kyseisten keskusten johtoa on täytynyt kouluttaa uudelleen, jotta heistä tulisi ammattilaisia ja jotta voitaisiin tarjota kaikentyyppisiä kursseja ja toimintaa, kuten alaikäisille tarkoitettuja sukelluskursseja, sukelluksen alkeiskursseja sekä erityiskursseja.
Managers of these centres have had to be retrained to become more professional and offer a full range of courses and activities such as diving courses for children and young people, introductory diving sessions and specialised courses.
Kun muutoksia tapahtuu, nyt ja tulevaisuudessa on tarpeen kouluttaa uudelleen henkilökuntaa, jotta se voisi tyydyttää perheiden vapaa-ajantoimintaa koskevan kysynnän.
When changes are made, this requires and always will require tremendous amounts of retraining for staff, in order to cope with the demand for family leisure activities.
Ala kasvaa vuosittain 14–16 prosenttia, mutta kaikilla alueilla ei ole saatu positiivisia tuloksia, mikä johtuu siitä, että suuri joukko maita rajoittaa toimintaa joustamattoman lainsäädännön kautta ja jättää sukelluskouluttajien kansainväliset pätevyysvaatimukset huomiotta.
With an annual growth of between 14 % and 16 %, not all areas are showing positive results, since a number of countries are restricting activities with inflexible legislation, disregarding the international qualifications held by diving instructors.
Kansainväliset käytännesäännöt ovat äärimmäisen tarpeellisia, jotta voidaan mahdollistaa se, että ammatillisen koulutuksen saanut kouluttaja voi työskennellä vapaasti kansainvälisellä tasolla.
An international code of practice is urgently required to enable a professionally trained instructor to work freely at international level.
Yhteisön tasolla on olemassa harrastussukellusta koskevia erityisstandardeja ISO 24801-1, ISO 24801-2, ISO 24801-3, ISO 24802-, ISO 24802-2 ja ISO 24803. sekä muita määräyksiä, jotka ovat seurausta aikaisemmista, parhaillaan hyväksyttävistä määräyksistä, joita ovat kehitelleet asiantuntijat kaikkialta maailmasta mutta joita ei vielä ole siirretty osaksi kansallista lainsäädäntöä suurimmassa osassa maita.
There are specific standards ISO 24801-1, ISO 24801-2, ISO 24801-3, ISO 24802-, ISO 24802-2, ISO 24803. for recreational diving in Europe, and other standards building on these, developed by experts from all over the world, are currently at the stage of being approved, but in most countries they have not yet been transposed into national law.
ISO-standardien yhteinen tavoite on tarjota hallituksille kansainvälisesti hyväksyttyjä suuntaviivoja, jotta sukellusharrastusta varten voitaisiin vahvistaa koulutusta ja turvallisuusmääräyksiä koskevat tasot.
The ISO standards have a common objective, which is to offer governments an internationally accepted guide for setting training levels and safety codes for recreational diving.
Kaikki tämä saa aikaan suunnattomia vaikeuksia sekä niille, jotka haluavat harrastaa tätä toimintaa vastuullisesti, sekä sukelluskeskuksille, jotka haluavat pystyä tarjoamaan tätä harrastustoimintaa.
All this creates enormous problems both for people wishing to carry out this activity in a responsible way and for diving centres wishing to offer this activity.
Toisaalta on aina yhtä yllättävää se, että sukellustoiminnan hallinnointi kuuluu usein maatalous‑ ja kalastusministeriölle ja sen osastoille sen sijaan, että matkailusta vastaava ministeriö yhteisymmärryksessä ympäristöministeriön kanssa ottaisi vastuun asiasta.
Furthermore, it is surprising that responsibility for administration in relation to diving often rests with departments or ministries for agriculture and fisheries rather than with those for tourism and the environment.
Minkä arvion komissio tekee sukellusharrastusta koskevan kiinnostuksen kasvamisesta yhteisössä?
What is the Commission’s view of the growing interest in diving at European level?
Aikooko komissio toteuttaa joitakin toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on yhdenmukaistaa tätä alaa koskevaa lainsäädäntöä yhteisössä?
Will the Commission take any steps aimed at harmonising European legislation in this regard?
Pitääkö komissio asianmukaisena, että maatalous‑ ja kalastusministeriöt vastaavat sukellustoiminnan hallinnoinnista matkailu‑ ja ympäristöministeriön sijaan?
Does the Commission consider it appropriate that diving should be administered by departments or ministries of agriculture and fisheries rather than departments or ministries of tourism and the environment?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6298/07
WRITTEN QUESTION E-6298/07
Aihe: Pienhiukkastarrojen käyttöönotto Saksassa
Subject: Particulate emission stickers in Germany
Vähäpäästöisten moottoriajoneuvojen merkitsemistä koskevien säännösten antamisesta ja muuttamisesta annetun asetuksen (Verordnung zum Erlass und zur Änderung von Vorschriften über die Kennzeichnung emissionsarmer Kraftfahrzeuge) voimaantulon jälkeen pääsy Saksan kaupunkien ympäristövyöhykkeille on tulevaisuudessa sallittua vain ajoneuvoille, joilla on päästöryhmän 2, 3 tai 4 ympäristötarra.
Pursuant to the Order on the issue and amendment of provisions on the marking of low-emission motor vehicles, access to low-emission zones in German city centres will in future only be permitted for vehicles displaying low-emission stickers for group 2, 3 and 4 pollutants.
Pienhiukkastarroja jakavat pelkästään Saksan rekisteröintiviranomaiset sekä laitokset, joille viranomaiset ovat myöntäneet luvan suorittaa pakokaasutestauksia.
Particulate emission stickers are issued solely by the German registration authorities and state-recognised exhaust testing centres.
Tarroja ei ole mahdollista myöntää ulkomailla.
It is not possible for these stickers to be issued abroad.
Käytännössä tämä merkitsee sitä, että ulkomaiselle ajoneuvolle, jolla halutaan ajaa Saksassa sijaitsevan kaupungin keskustaan, on tulevaisuudessa ensin haettava saksalaiselta viranomaiselta tai Saksassa sijaitsevalta hyväksytyltä laitokselta pienhiukkastarra ajoneuvon rekisteriotteen perusteella.
In practice this means that, in future, the driver of a foreign vehicle wishing to drive in a German city centre will first have to apply for a particulate emission sticker to a German authority, or to an approved centre in Germany, showing his car registration document.
Katsooko komissio, että ulkomaisten hyötyajoneuvojen ja henkilöautojen pääsyn rajoittaminen kaupunkien keskustoihin tällä tavalla on sisämarkkinavapauksien mukaista?
Does the Commission consider it compatible with the freedoms of the internal market to restrict access for foreign commercial and private vehicles to city centres in this way?
Katsooko komissio tarpeelliseksi, että Saksan liittotasavalta sallii tällaisten ympäristötarrojen myöntämisen myös ulkomailla sijaitsevissa vastaavissa paikoissa, kuten autokorjaamoissa?
Does the Commission consider that the Federal Republic of Germany should allow the issue of such low-emission stickers by equivalent centres, e.g. motor repair workshops, abroad?
Pelkääkö komissio, että muissa jäsenvaltioissa otetaan käyttöön vastaavia järjestelyjä, jotka johtavat siihen, että käytännössä autoilla liikkumisen vapautta rajoitetaan riittävien pakokaasunormien noudattamisesta huolimatta huomattavasti ja ulkomaisia ajoneuvoja syrjitään?
Does the Commission fear that similar rules will be introduced in other Member States, resulting in a situation where the freedom of movement for motor vehicles is de facto considerably restricted even when they comply with adequate exhaust standards, and where foreign vehicles are discriminated against?
Harkitseeko komissio vastavuoroisesti tunnustettujen yhtenäisten ympäristötarrojen käyttöönottoa kaikkialla Euroopassa?
Is the Commission considering the introduction of uniform, mutually recognised low-emission stickers for the whole of Europe?
Mitä toimenpiteitä komissio aikoo lähitulevaisuudessa ehdottaa, jotta tämä ongelma saataisiin ratkaistua tienkäyttäjien kannalta myönteisellä tavalla?
What measures does the Commission envisage taking in the near future to resolve this problem in the interests of road users?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6299/07
WRITTEN QUESTION E-6299/07
Euroopan unioni on tällä hetkellä maailman kolmanneksi suurin hiilidioksidipäästöjen tuottaja (World Resources Institute ‑järjestön mukaan).
The European Union is currently the world's third-largest CO 2 emitter (according to the World Resources Institute table).
Lisäksi työpaikkoja siirretään kilpailuun liittyvistä syistä Euroopan unionin ulkopuolella sijaitseville talousalueille.
On competition grounds, furthermore, jobs are being relocated to economic areas outside the European Union, the cause of this being (not least) labour costs.
Syynä tähän ovat erityisesti palkkakustannukset.
Globalisation has amplified both those effects.
Siksi olisi perusteltua mukauttaa verojärjestelmää tähän tilanteeseen.
It would therefore be fair to bring the tax system into line accordingly.
Erityisesti kaukokuljetuksille asetettava maailmanlaajuinen hiilidioksidipäästövero toisaalta ohjaisi maailmanlaajuista kauttakulkuliikennettä ja toisaalta vahvistaisi kotimaista tuotantoa ja johtaisi ympäristöasioiden myönteiseen hallintaan.
A global CO 2 consumption tax, particular for long-distance transport, would not only act upon global transit traffic, but also boost domestic production and lead to better treatment of the environment.
Kerättävien verojen avulla jäsenvaltiot voisivat samanaikaisesti laskea työn sivukuluja, mikä myös vaikuttaisi myönteisesti Euroopan talouteen ja toisi jäsenvaltioihin lisää työpaikkoja.
The tax yield could be used by Member States, at the same time, to reduce non-wage labour costs, which would have an additional positive impact on the European economy and hence on domestic jobs.
Harkitseeko komissio tämänsuuntaisia toimia?
Is the Commission thinking along these lines?
Edistetäänkö tämän alan tutkimuksia?
Are studies being stepped up in this area?
Mitä tämänsuuntaisia kansainvälisiä toimia komissio on toteuttamassa, ja mihin toimiin seuraavaksi voitaisiin ryhtyä?
What steps is the Commission taking internationally along these lines, and what steps might subsequently be taken?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-6300/07
WRITTEN QUESTION E-6300/07
Aihe: Naisten yrittäjyys Kreikassa
Subject: Female entrepreneurship in Greece
Komissio antaa painoarvoa yrittäjätoiminnalle ja etenkin pienten ja keskisuurten yritysten luomiselle sekä sen ongelman tunnustamiselle, että naistyövoimaa ei hyödynnetä riittävällä tavalla Euroopan unionissa (komission tiedonanto KOM(2007)0592 lopullinen, 4.10.2007), minkä johdosta kysyn komissiolta seuraavaa: 1.
Given the importance attached by the Commission to entrepreneurial activity and in particular the creation of small- and medium-sized undertakings, and also its recognition of the problem that the EU’s female workforce is not being sufficiently exploited (Commission Communication (COM(2007)592 final, 4.10.2007) will it say: 1.
Onko komissiolla tietoja naisten yrittäjyydestä Kreikassa (sekä alkuvaiheen yrittäjyydestä että ”vakiintuneesta” yrittäjyydestä)? 2.
Does it have any statistics on female entrepreneurship in Greece (both for entrepreneurship in the initial stages and established entrepreneurship)? 2.
Millä tavoin ja minkä käytäntöjen avulla komissio aikoo edistää sellaisen institutionaalisen kehyksen luomista Kreikassa, joka suosii ja rohkaisee naisväestöä käynnistämään yrittäjätoimintaa? 3.
How and by which practices does it intend to promote an institutional framework in Greece which will help and encourage the female population to begin entrepreneurial activities? 3.