natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eurooppa-neuvosto kehotti lisäksi jäsenvaltioita toimimaan näiden periaatteiden soveltamiseksi ja pyysi neuvostoa raportoimaan tehdyistä päätöksistä vuoden loppuun mennessä.
The European Council also called on the Member States to work to put these principles into practice and on the Council to report back by the end of the year on the decisions taken.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5541/08
WRITTEN QUESTION E-5541/08
Aihe: Ydinjätteen merikuljetukset
Subject: Maritime transport of nuclear waste
Euroopan komission vastauksista kirjallisiin kysymyksiini E‑5022/07, E‑1104/08 ja E‑2541/08 voidaan päätellä, että komissiolla ja EMSA:lla ei tässä vaiheessa ole tarkkoja, keskitettyjä ja yhdenmukaisia tietoja vaarallisten aineiden ja niihin luettavan ydinjätteen merikuljetuksista yhteisön vesialueilla.
It emerges from the European Commission’s answers to my Parliamentary Questions E‑5022/07, E‑1104/08 and E‑2541/08, that neither the Commission nor EMSA currently have precise, centralised and coordinated information on the maritime transport of hazardous goods, including nuclear waste, in Community waters.
Kysymyksen ajankohtaisuuden takia on tärkeää tietää: 1.
Owing to the importance of that matter, can the Commission indicate: 1.
Mitkä valtiot noudattavat jo tätä säädöstä ja mitkä eivät?
Which States have already fulfilled their obligations under that regulation, and which have not?
Mitä suunnitelmia ja määräaikoja komissio on vahvistanut säädöksen lopullista käyttöönottoa silmällä pitäen? 2.
What are the Commission’s estimates and deadlines for its definitive entry into operation; 2.
Miten direktiivillä 2006/117/Euratom EUVL L 337, 5.12.2006, s. 21. korvattavassa direktiivissä 93/3/Euratom säädetty järjestelmä toimii? 3.
How well the system provided for in Directive 93/3/Euratom (to be replaced by Directive 2006/117/Euratom OJ L 337, 5.12.2006, p.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5542/08
WRITTEN QUESTION E-5542/08
Aihe: Opiskelijan vaikeudet EU:ssa
Subject: EU student difficulties
Eräs henkilö vaalipiiristäni päätti keskiasteen koulutuksen vuonna 2002, mikä jälkeen hän muutti Amsterdamiin, Alankomaihin.
A constituent of mine, after finishing secondary school in 2002, moved to Amsterdam, Netherlands where she is still living and finishing a degree in industrial design in the Gerrit Rietveld Academie.
Hän asuu siellä yhä ja päättelee teollisen muotoilun opintojaan Gerrit Rietveld Academie ‑akatemiassa.
As an EU student in Holland she has the right to receive a basic monthly grant of approx.
Koska hän on EU:n kansalainen, joka opiskelee Alankomaissa, hänellä on oikeus noin 220 euron kuukausittaiseen perusopintotukeen sekä matkustuskorttiin (ov kaart), joka on voimassa tammikuusta joulukuuhun.
EUR 220 and be given a travel card (ov kaart) which is valid from January to December.
Hän saa tämän opintotuen, jos hänellä on vähintään 32 kuukausittaista tuntia käsittävä työsopimus.
She can benefit from this grant if she has a work contract for a minimum 32 hours a month.
Helmikuusta 2005 lähtien hän on työskennellyt akatemiansa ruokalassa ja saanut opintorahaa Informatie Beheer Groepilta (IBG).
Since February 2005 she has been working at the canteen of her academy.
IBG on osoittautunut erittäin hankalaksi tahoksi vaalipiirini jäsenelle.
Since then she has been receiving a student grant from the Informatie Beheer Groep (IBG).
Sieltä lähetellään nyt kirjeitä, joiden mukaan hän ei ole rekisteröitynyt IBG:ssä asianmukaisesti, eikä ole toimittanut heille oikeita asiakirjoja.
The IBG have proved extremely difficult for my constituent to deal with and now are sending letters saying that she is not properly registered with them and that she has not supplied them with the right papers.
Hänelle ei ole selvinnyt, mikä ongelmana on, koska ennen opintorahan maksamista he pyytävät asianmukaisia asiakirjoja, jotka vaalipiirini jäsen on toimittanut.
She is unclear as to what is the problem, as before they give a student money they ask for the necessary papers, which my constituent has supplied.
Nyt IBG pyytää häntä palauttamaan kaikki opintotuet, jotka hänelle on maksettu vuodesta 2005 lähtien.
Now the IBG are asking for a return of all the grant money they have given my constituent since 2005.
Vaalipiiristäni kotoisin oleva henkilö on toimittanut IBG:lle kaikki vaaditut tiedot lukuisia kertoja, mutta yritys aiheuttaa yhä ongelmia.
My constituent has provided IBG with all the required information numerous times but still the company causes problems.
Kaikki kirjeenvaihto on ollut hollanniksi ja se on ollut vaikeaselkoista jopa hollantia äidinkielenään puhuvalle henkilölle.
All correspondence has been in Dutch and even for a native Dutch speaker this is complicated and difficult to understand.
Voiko komissio kertoa, mikä Alankomaiden hallituksen kanta tähän asiaan on?
Can the Commission clarify what is the Dutch Government's position in this case?
Eikö opiskelevalle EU:n kansalaiselle olisi pitänyt lähettää kirjeitä kielellä, jota hän ymmärtää?
For an EU student, should not the correspondence have been given in a language understood by the student?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5543/08
WRITTEN QUESTION E-5543/08
Aihe: Lloyds TSB -pankin esittämä HBOS-pankin ostaminen
Subject: Proposed takeover of HBOS by Lloyds TSB
HBOS-pankin ja Lloyds TSB ‑pankin välistä ehdotettua yritysostoa pidetään yleisesti Yhdistyneen kuningaskunnan kilpailulainsäädännön ”uudelleenkirjoittamisena” pääministerin siunauksella.
The proposed takeover between HBOS and Lloyds TSB is being widely described as a ‘rewriting’ of competition laws in the UK under the aegis of the Prime Minister.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5544/08
WRITTEN QUESTION E-5544/08
Aihe: Lihankulutuksen vaikutus ilmastoon
Subject: Impact of meat consumption on the climate
Alankomaiden ympäristöarviointivirasto (Nederlandse Milieu en Natuur Planbureau) julkaisi hiljattain tutkimuksen http://www.mnp.nl/nl/publicaties/2008/Vleesconsumptie-en-klimaatbeleid.html. , jossa selvitettiin lihankulutuksen vähentämisen vaikutusta kasvihuonepäästöihin ja ilmastopolitiikan kustannuksiin useiden eri skenaarioiden perusteella.
A study was recently published by the Netherlands Environmental Assessment Agency (Milieu — en Natuur Planbureau — MNP) http://www.mnp.nl/nl/publicaties/2008/Vleesconsumptie-en-klimaatbeleid.html investigating a number of scenarios concerning the consequences of reduced meat consumption on greenhouse gas emissions and costs for climate change policy.
Tutkimuksen mukaan kunnianhimoisia ilmastotavoitteita noudatettaessa lihankulutuksen vähentäminen voisi vähentää ilmastopolitiikan kustannuksia jopa 50 prosentilla vuosina 2000–2050 verrattuna siihen, mitä ne olisivat nykyistä kulutusta jatkettaessa.
According to the study, assuming an ambitious climate target, if we reduce our meat consumption the costs for climate change policy between 2000 and 2050 could be as much as 50 % less than if we continue our current consumption pattern.
Myös useat ympäristöjärjestöt ja muiden alojen järjestöt allekirjoittivat hiljattain joukon lihankulutuksen vähentämistä koskevia suosituksia http://www.vegetarisme.be/index.php?option=com_content&view=article&id=155&ID=243. .
A large number of environmental and other organisations recently signed a list of policy recommendations on reducing meat consumption http://www.vegetarisme.be/index.php?option=com_content&view=article&id=155&ID=243 .
Yksi suosituksista on, että EU alkaa vähentää tehokarjataloudelle myönnettävää tukea, jonka määrä oli vuonna 2007 yhteensä 3,5 miljardia euroa.
One of these was for the EU to dismantle support for intensive livestock rearing, which accounted for EUR 3.5 billion in 2007.
Onko komissio tietoinen FAOn ja MNP:n hiljattain tekemistä tutkimuksista, joissa käsitellään lihankulutuksen ja ympäristön välistä yhteyttä?
Is the Commission aware of the recent studies by the FAO and MNP, among others, calculating the link between meat consumption and the climate?
Onko komissio valmis kiinnittämään ilmastopolitiikan yhteydessä huomiota lihankulutuksen vähentämiseen tähtäävään politiikkaan?
Is the Commission prepared to consider, in the context of a broad climate change policy, a policy of reducing meat consumption?
Jos on, mitä toimenpiteitä se aikoo ehdottaa?
If so, what measures would it propose?
Harkitseeko komissio tehokarjataloudelle myönnettävän tuen vähentämistä lähiaikoina tai kestävän maatalouden tukemista muilla tavoin?
Is the Commission considering dismantling support for intensive livestock rearing in the near future or promoting more sustainable agriculture in other ways?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5545/08
WRITTEN QUESTION E-5545/08
Aihe: Tyynen valtameren tukehtuminen muoviin
Subject: Pacific Ocean suffocating in plastic
Tyyneltä valtamereltä löydetty mantereen kokoinen jäteriutta on aiheuttamassa vakavaa haittaa meren ekosysteemeille.
A waste reef the size of a continent which has been found in the Pacific Ocean is causing serious damage to marine ecosystems.
UNEPin mukaan yksi neliömaili riuttaa sisältää 46 000 muovinpalaa.
According to UNEP, each square mile of this reef contains 46 000 pieces of plastic.
Läntinen osa jäteriuttaa on lähellä Havaijia ja itäinen lähellä Japania.
The western section of the waste reef is near Hawaii and the eastern section near Japan.
Arvioiden mukaan viidesosa jätteestä on peräisin laivoista mutta leijonanosa maalta.
It is estimated that one fifth of the waste originates from shipping, but the majority comes from the land.
Tilanteen syntymisen taustalla on muovijätteen suuri määrä ja myös se, että nykyiset muovit hajoavat paljon aiempaa hitaammin, jopa vasta 50 vuoden kuluttua.
This situation has arisen partly because of the enormous amount of plastic waste and partly because modern plastics decompose much more slowly than in the past, over as much as 50 years.
Meri myös suojelee muovia UV-säteilyltä, joka nopeuttaisi hajoamista.
The sea also protects the plastic from UV radiation which would speed up decomposition.
Muovi aiheuttaa vuosittain yli miljoonan merilinnun ja yli sadantuhannen merinisäkkään kuoleman.
Plastic causes the deaths of over a million seabirds and over 100 000 marine mammals every year.
Muovisaaste imee puoleensa haitallisia kemikaaleja, jotka siirtyvät ravintoketjun kautta ihmisten ruokalautasille.
The plastic pollutants also absorb harmful chemicals, which find their way via the food chain on to humans' dinner plates.
Vaikka Tyynimeri ei rajoitu Eurooppaan, koskevat sen ekosysteemien tuhoutumisen seuraukset myös Eurooppaa.
Although the Pacific Ocean does not border on Europe, the consequences of the destruction of its ecosystems have an impact on Europe too.
Hitaasti hajoavien muovien käyttöä tulisi vähentää kaikin mahdollisin tavoin ja lisätä kierrätystä.
The use of plastics which persist in the environment should be reduced by all possible means and recycling should be stopped up.
Esimerkiksi Irlannissa muovipussien käyttöä on onnistuttu vähentämään 90 prosenttia lisäveron avulla.
In Ireland, for example, the use of plastic bags has been successfully reduced by 90 % by means of an additional tax.
Myös Euroopan laajuinen pullopanttijärjestelmä tehostaisi kierrätystä.
The system of deposits on bottles which is widespread in Europe would also make recycling more efficient.
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä Tyynen valtameren muovijäteongelman ratkaisemiseksi?
What measures does the Commission propose to take to solve the problem of plastic waste in the Pacific Ocean?
(4. joulukuuta 2008)
(4 December 2008)
Komissio on tietoinen Tyynellä valtamerellä koko ajan kasvavasta muovijätemassasta ja tähän liittyvistä ympäristöongelmista.
The Commission is aware of the existence of a growing amount of plastic waste concentrated in the Pacific Ocean and the related environmental problems.
Kyseisen ongelman ratkaisemiseksi ei ole tällä hetkellä helppoa ratkaisua, erityisesti koska on hyvin vaikeaa osoittaa, kuka merelle kertyneestä jätteestä on vastuussa.
There is currently no easy approach to solve this specific problem, particularly as it is very difficult to attribute reponsibility for the accumulated waste.
Asiaa olisikin käsiteltävä ja se olisi ratkaistava kansainvälisesti.
Hence the matter would need to be addressed and solved internationally.
Merellä oleva jäte on peräisin erilaisista pilaantumislähteistä.
Marine litter comes from different sources of pollution.
Maalta peräisin olevan pilaantumisen osalta toimenpiteistä on sovittu YK:n maailmanlaajuisessa toimintaohjelmassa.
Regarding land-based pollution, measures have been agreed in the context of the United Nations (UN) Global Programme of Action.
Näiden maailmanlaajuisten toimien lisäksi Tyynen valtameren muovijäteongelman ratkaiseminen tyydyttävällä tavalla edellyttäisi sitä, että rannikkovaltiot koordinoisivat tarvittavia toimenpiteitä.
Besides these global measures, addressing adequately the problem of plastic waste in the Pacific Ocean would also need coordination from the riparian countries on the necessary measures.
Paras tapa tarttua ongelmaan olisi alueellinen meriyleissopimus.
In particular, the establishment of a regional sea convention would be the best way to tackle the problem.
Tällainen hanke olisi pantava alulle kyseisellä alueella ja sille olisi tämän jälkeen hankittava laajempaa tukea tarpeen mukaan.
Such initiative should initially be developed in the region concerned, and could then gather where appropriate broader support.
EU ja AKT-ryhmän (Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot) Tyynenmeren valtiot ovat hyväksyneet EU-Tyynimeri-strategian ja siihen liittyvät maa‑ ja aluekohtaiset strategia-asiakirjat vuosiksi 2008–2013.
The EU and the Pacific Island countries of the ACP (African, Caribbean and Pacific) group have adopted the EU‑Pacific strategy and the corresponding country and regional strategy papers for the period 2008‑13.
Näissä kaikissa asiakirjoissa mainitaan ympäristö keskeisenä yhteistyöalana.
They all identify environment as a key cooperation area.
Merellinen ympäristö on luonnollisesti yksi mahdollisista aloista, joilla kehitettävillä alueellisilla toimilla voitaisiin parantaa alueen jätehuoltoa.
Maritime environment is obviously one of the potential sectors in which regional actions could usefully be developed in order to contribute to a better management of waste in the area.
Lisäksi EU:n tasolla annettiin hiljattain meristrategiapuitedirektiivi (direktiivi 2008/56/EY) EUVL L 164, 25.6.2008. .
In addition, at EU level, the Marine Strategy Framework Directive (Directive 2008/56/EC) OJ L 164, 25.6.2008. was recently adopted.
Direktiivissä asetetaan jäsenvaltioille velvoite laatia kattava arviointi niille kuuluvien merivesien ympäristön tilasta, myös paineista ja vaikutuksista.
It includes the obligation for Member States to carry out a comprehensive assessment of the status of the marine environment in their waters, including impacts and pressures.
Jätehuollosta Euroopan yhteisössä säädetään jätteistä annetussa direktiivissä 2006/12/EY (jätehuollon puitedirektiivi) EUVL L 114, 27.4.2006. , jossa todetaan, että aiheuttamisperiaatteen (saastuttaja maksaa ‑periaatteen) mukaisesti jätteistä huolehtimisen kustannuksista vastaa jätteen haltija tai aiemmat haltijat tai valmistaja, jonka tuotteesta jäte on peräisin.
Regarding waste management in the European Community, Directive 2006/12/EC on waste (Waste Framework Directive) OJ L 114, 27.4.2006. states that, in accordance with the ‘polluter pays’ principle, the cost of disposing of waste must be borne by the holder or the previous holders of waste or the producer of the product from which the waste came.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5546/08
WRITTEN QUESTION E-5546/08
Aihe: Jätevesilietteiden ja virtsan käyttö maataloudessa
Subject: Use of sewage sludge and urine in agriculture
EU on rajoittanut maatalouden ja yhdyskuntien jätevesilietteiden käyttöä.
The EU has restricted the use of sewage sludge by agriculture and local authorities.
Karjatalouden jätteitä voitaisiin kuitenkin käyttää nykyistä enemmän maatalouden lannoitteena aiheuttamatta hygieniahaittoja ja muita haittoja.
However, the waste from cattle farming could be used more widely as an agricultural fertiliser without causing hygiene problems or other drawback.
Tämä säästäisi resursseja ja vähentäisi myös kasvihuonekaasupäästöjä, koska nyt lantaa kuljetetaan jopa kaatopaikalle, jossa se aiheuttaa huomattavat metaanipäästöt, ja samalla heitetään hukkaan arvokkaita ravinteita, jotka voitaisiin hyvin käyttää maataloudessa hyödyksi.
This would save resources and also reduce greenhouse gas emissions, because manure is at present even taken to landfill sites, where it causes significant methane emissions, thus throwing away valuable nutrients which could well be used for the benefit of agriculture.
Näiden ravinteiden tasapainoinen ja järkevä kierrättäminen vähentäisi keinolannoitteiden käyttöä ja tukisi siten maanviljelijöiden toimintaedellytyksiä etenkin nyt, kun teollisten lannoitteiden hinnat ovat nousseet voimakkaasti.
The balanced and sensible recycling of these nutrients would reduce the use of artificial fertilisers and thus create better business conditions for farmers, especially now that the prices for industrial fertilisers have risen sharply.
Maatalouden jätelietteen käytön lisäksi olisi perusteltua ryhtyä tukemaan erottelevia vessoja, joista saatavaa virtsaa voitaisiin myös käyttää lannoitteena.
In addition to the use of agricultural sewage sludge, there are also good reasons for starting to subsidise separating toilets, the urine from which could also be used as a fertiliser.
Tutkimukset ovat osoittaneet, että esimerkiksi virtsan kadmiumpitoisuus on kymmenen kertaa alhaisempi kuin tavallisten lannoitteiden.
Research has shown that the cadmium content of urine, for example, is 10 times lower than that of ordinary fertilisers.
Aikooko komissio helpottaa maatalouden jätelietteen ja virtsan käyttöä maatalouden lannoitteena?
Does the Commission intend to facilitate the use of agricultural sewage sludge and human urine as an agricultural fertiliser?
Suunnitteleeko komissio virtsan käytön rajoittamisen poistamista asetuksesta (EY) N:o 834/2007?
Does the Commission plan to lift the restriction on the use of urine in Regulation (EC) No 834/2007?
(19. tammikuuta 2009)
(19 January 2009)
Komission yleisenä tavoitteena orgaanisten lannoitteiden käytön osalta on hyödyntää niiden käytöstä saatavat edut ja minimoida riskit terveydelle ja ympäristölle.
The general objective of the Commission policy on the use of organic fertilizers is to reap the benefits from the use of organic fertilizer together with the minimisation of risks for health and environment.
Tämän vuoksi komissio pyrkii helpottamaan puhdistamolietteen ja muiden orgaanisten lannoitteiden käyttöä maataloudessa.
In this respect, the Commission facilitates the agricultural use of sewage sludge as well as other organic fertilizers.
Terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien riskien minimoimiseksi tällaisten lannoitteiden käytöstä on annettu useita säädöksiä.
To minimise the health and environmental risks, the use of such fertilizers is regulated by several legal acts.
Jätelainsäädäntöä Jätteitä koskeva nykyinen puitedirektiivi 2006/12/EY (EUVL L 114, 27.4.2006) sekä jätteitä koskeva uusi puitedirektiivi 2008/98/EY (EUVL L 312, 22.11.2008). ei sovelleta lantaan ja maatalousjätteisiin.
Manure and agricultural residues are exempted from waste legislation The current Waste Framework Directive 2006/12/EC, OJ L 114, 27.4.2006, as well as in the new Waste Framework Directive 2008/98/EC, OJ L 312, 22.11.2008. .
Eräitä näistä säädöksistä on tarkoitus tarkistaa tulevaisuudessa.
Some of these acts are expected to be subject to revision.
Direktiivillä 86/278/ETY säännellään puhdistamolietteen käyttöä maanviljelyssä niin, että voidaan ehkäistä haitalliset vaikutukset maaperään, kasvillisuuteen, eläimiin ja ihmisiin.
Directive 86/278/EEC regulates the use of sewage sludge in agriculture to prevent harmful effects on soil, vegetation, animals and men.
Direktiivillä myös kannustetaan lietteen asianmukaiseen käyttöön maataloudessa.
It also aims at encouraging the correct reuse of sludge in agriculture.
Tämän arvion tulosten perusteella komissio saattaa päätyä ehdottamaan asiaa koskevan lainsäädännön tarkistamista.
Depending on the outcome of this assessment, the Commission may propose to revise the relevant legislation.
Jäsenvaltioiden velvollisuus on laatia pilaantumiselle alttiita vyöhykkeitä koskevat toimintaohjelmat ja vahvistaa hyvän maatalouskäytännön mukaiset asiaa koskevat toimenpiteet.
Each Member State is obliged to establish action programs in respect of designated vulnerable zones, including relevant measures established in the code or codes of good agricultural practice.
Pilaantumiselle alttiita alueita koskevat toimintaohjelmat ovat pakollisia.
Action programs are obligatory in relation to vulnerable zones.
Toimenpiteet koskevat ennen kaikkea asianmukaista lannankäsittelyä ja varotoimia ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi.
Measures focus on good practice for manure management and precautions vis-à-vis environmental pollutions.
Viljelijöiden velvollisuus on laatia lannoitussuunnitelmat, pitää kirjaa lannoitteiden käytöstä ja noudattaa lannan levityksen ja varastoinnin osalta määriteltyjä selkeitä menettelyjä lannan varastoimiseksi levityskieltoaikana.
Farmers are obliged to establish fertilization plans, keep records of fertilizer use and comply with clear procedures for manure land application and manure storage to be able to store the manure over closed periods.
Direktiivissä säädetyllä lannan asianmukaisella käsittelyllä ja varastoinnilla edistetään merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä.
Implementation of this directive contributes substantially to reducing greenhouse gas emissions through means of appropriate manure management and storage.
Asetuksen (EY) N:o 1774/2002 mukaan lantaa koskevia sääntöjä sovelletaan myös tuotantoeläinten virtsaan.
Under Regulation (EC) No 1774/2002, the rules that are applicable to manure also apply to urine from farmed animals.
Komissio ei myöskään suunnittele toimia ihmisvirtsan käytön tukemiseksi maatalouden lannoitteena eikä aio muuttaa ihmisvirtsaa koskevia sääntöjä luonnonmukaisen tuotannon osalta (asetus 834/2007/EY).
At the moment the Commission does not plan any action to support the use of human urine as an agricultural fertilizer, neither plans any change concerning human urine in organic farming (Regulation (EC) No 834/2007).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5548/08
WRITTEN QUESTION E-5548/08
Aihe: Laittoman kaatopaikan toiminta Menalo-vuorella (Arkadia)
Subject: Illegal waste tip on mount Menalo (Arcadia)
Menalon vuorella lähellä Levidioun aluetta (Arkadiassa) toimii laiton kaatopaikka.
An illegal waste tip is operating in the vicinity of Levidi (Arcadia) on mount Menalo.
Natura 2000 ‑verkostoon kuuluva Menalon metsä kärsi viime vuonna kaatopaikalla syttyneistä tulipaloista.
Last year, the forest of Menalo, which belongs to the Natura 2000 network, suffered from fires which started at the waste tip.
Vaikka tulipalon jälkeen onkin toteutettu tilapäisiä toimenpiteitä, alueen paikalliset viranomaiset ja ympäristöjärjestöjen edustajat painottavat, että itsestään syttyvien tulipalojen vaara on edelleen vakava ja että kaatopaikka saastuttaa edelleen pohjavesiä.
Despite the provisional measures taken after the fire, local officials and members of environmental groups stress that there is still a serious risk of fire from spontaneous combustion, as well as a threat of groundwater pollution.
Millaisiin välittömiin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen Natura 2000 ‑alueeseen kuuluvan Menalon metsän suojelun?
What immediate measures will the Commission take to protect the forest of Menalo, which is part of the Natura 2000 network?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5549/08
WRITTEN QUESTION E-5549/08
Aihe: Talletuksia ja asuntoja Marokossa omistavat tai perivät Euroopan asukkaat, jotka eivät pysty siirtämään tuloja asuinmaahansa
Subject: Residents in Europe owning or inheriting savings and housing in Morocco unable to transfer the proceeds to their country of residence