natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Milloin komissio tekee päätöksen siitä, helpotetaanko ecocombi-rekkojen käyttöä Euroopassa vai ei?
When will the Commission be taking a decision on whether or not to facilitate the use of ecocombies in Europe?
Onko komissio samaa mieltä siitä, että sillä välin ecocombi-rekkojen käytöstä voidaan tehdä myös rajatylittäviä testejä, tietenkin kummankin kyseisen valtion vastuussa olevien viranomaisten luvalla?
Can the Commission agree that in the meantime tests on the use of ecocombies can also be carried out on a cross-border basis, obviously with the consent of the responsible authorities on both sides of the border?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3878/09
WRITTEN QUESTION E-3878/09
esittäjä(t): Anna Záborská (PPE)
by Anna Záborská (PPE)
Aihe: Kansallisten vähemmistöjen kielten käyttöä koskevan 10. heinäkuuta 1999 annetun lain yhdenmukaisuus sellaisena kuin se on muutettuna Slovakian kansallisen parlamentin 30. kesäkuuta 2009 hyväksymällä päätöksellä
Subject: Compliance of the law of 10 July 1999 on the use of national minority languages, as amended by the Slovak parliament on 30 June 2009
Voiko Euroopan unionin neuvosto ottaa kantaa siihen, onko 10. heinäkuuta 1999 annettu Slovakian laki kansallisten vähemmistöjen kielten käytöstä sellaisena kuin se on muutettuna Slovakian kansallisen parlamentin 30. kesäkuuta 2009 hyväksymällä päätöksellä yhdenmukainen voimassa olevien vähemmistökielten suojelua koskevien yhteisön säädösten kanssa?
Could the Council state whether the Slovak law of 10 July 1999 on the use of national minority languages, as amended by the Slovak parliament on 30 June 2009, complies with current Community law, in particular concerning the protection of minority languages?
Voiko neuvosto tarvittaessa kertoa, millaisia muutoksia olisi tehtävä, jotta kyseinen laki, sellaisena kuin se on muutettuna, olisi kaikilta osin voimassa olevien yhteisön säädösten mukainen?
Where appropriate, could the Council indicate the changes which must be introduced in order to make this amended law fully compliant with current Community law?
Neuvosto ei ole keskustellut tästä kysymyksestä.
The Council has not discussed the matter.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3879/09
WRITTEN QUESTION E-3879/09
Aihe: Kalastustuen maksamisessa tapahtunut virhe
Subject: Errors in payment of fishing subsidies
EU käyttää vuosittain useita miljoonia euroja eri jäsenmaiden kalastustukeen.
Every year, the EU spends millions of euro on subsidies to the fisheries sector in the various Member States.
EU:n budjetinvalvonta tavoitteiden mukaisesti on erittäin tärkeää, että miljoonatuki maksetaan oikein, ja että kuluttajat näkevät, mihin varat käytetään.
In line with the EU's budgetary control objectives, it is very important that the millions in subsidies are correctly disbursed and that the public can see where the money goes.
Tanskalainen kalastusalus Henriette on komission kirjausten mukaan (http://www.fishsubsidy.org/DK/vessel/DNK000012330/henriette) ilmeisesti saanut tukea kaksi kertaa.
According to the Commission's records (http://www.fishsubsidy.org/DK/vessel/DNK000012330/henriette), the Danish fishing vessel, the ‘Henriette’, apparently received subsidies twice.
Ensimmäisen kerran maaliskuussa 2003; tuolloin se sai romutustukea (minkä ministeriö ja kalastaja ovat vahvistaneet).
On the first occasion — in March 2003 — it received scrapping aid (confirmed by the ministry and the fisherman).
Toisella kerralla – toukokuussa 2003 – se sai tukea kolmanteen maahan siirtämiseksi/siellä käyttöön otettavaksi (tämän ovat kieltäneet sekä ministeriö että kalastaja, jotka toisistaan riippumatta sanovat aluksen saaneen tukea vain kerran).
On the second occasion — in May 2003 — it received export aid — reassignment/transfer to third country (denied by the ministry and the fisherman, who independently state that the vessel received aid only once).
Voiko komissio kertoa, kuka on saanut toisen tukisumman?
Can the Commission say who received the second amount?
Tällä sivustolla on tietoa aluksesta: http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=Search.ListSearchSimpleOneVessel&COUNTRY_CODE=&CFR_CODE=DNK000012330&search_type=advanced
The following page provides information about the vessel: http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=Search.ListSearchSimpleOneVessel&COUNTRY_CODE=&CFR_CODE=DNK000012330&search_type=advanced
Komission tietojen perusteella (http://www.fishsubsidy.org/DK/schemes) Tanska on saanut tukea 2 351 181 euroa ”kolmansiin maihin suuntautuvasta aluksen viennistä/uudelleen käyttöönotosta/siirtämisestä kolmansiin maihin”.
According to the Commission's figures (http://www.fishsubsidy.org/DK/schemes), Denmark has received EUR 2351181 in subsidies for ‘exportation/reassignment/transfer to third countries’.
Vastuullinen tanskalaisministeriö ilmoittaa, että Tanska ei ole koskaan maksanut varoja tämän kategorian perusteella.
The Danish ministry responsible states that Denmark has never disbursed funds under that category.
Voiko komissio selittää, miten nämä asiat liittyvä yhteen, että tämän kategorian perusteella on kirjattu varoja hieman yli 2 miljoonan euron verran, kun taas Tanskan viranomaiset väittävät, että tällä perusteella ei ole maksettu varoja?
Can the Commission explain how it is that it has recorded over EUR 2 million in subsidies for this category, while the Danish authorities deny having disbursed funds for this purpose?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3880/09
WRITTEN QUESTION E-3880/09
esittäjä(t): Anna Rosbach (EFD)
by Anna Rosbach (EFD)
Aihe: Merenkulun turvallisuutta koskeva EU-lainsäädäntö
Subject: EU legislation on maritime safety
Läheisyydessä olleen tanskalaisen kauppalaivan avulla laivan päällikkö Gunnar Kristensen pyysi apua Kreikan meripelastuslaitokselta, joka lähetti paikalle pienehkön pelastusaluksen.
Via a Danish merchant ship which was in the vicinity, the skipper, Gunnar Kristensen, called for assistance from the Greek sea-rescue service, which dispatched a small rescue vessel.
Pelastusalus ilmoitti, etteivät sen moottorivoimat riittäneet vetämään Independenceä Kalamatalle, ja koska sää oli hyvä eikä merenkäyntiä ollut, pelastusaluksen kapteeni ilmoitti, että yksityinen hinausyritys kutsuttaisiin hakemaan Independence.
The rescue vessel sent word that it did not have the engine power to tow the ‘Independence’ to Kalamata and that, as the weather was fine and there was no swell, the captain of the rescue vessel would order a private towage company to fetch the ‘Independence’.
Hinausyhtiö tuli paikalle seuraavana päivänä, ja noin 12 tuntia kreikkalaisen meripelastuslaitoksen tilauksen jälkeen Independence hinattiin Kalamataan.
The towage company arrived the next day, approximately 12 hours after being ordered by the Greek sea-rescue service, and the ‘Independence’ was taken in tow to Kalamata.
Jälkikäteen syntyi epäselvyyttä hinauksen maksuvelvollisuudesta.
Subsequently, a dispute arose over payment for the towage.
Asiantuntijat ovat arvioineet hinauskustannusten hinnaksi 5 000‑10 000 euroa, mutta hinausyhtiön vaatimus oli yli 100 000 euroa, sillä se väitti, että aaltojen korkeus oli tapahtumahetkellä 5 metriä ja että kyseessä oli meripelastustoimi.
Experts have estimated the cost of towage at between EUR 5 000 and EUR 10 000 but the towage company demanded more than EUR 100 000, claiming that there were five-metre high waves and that it was a sea-rescue operation.
Hinaustapahtumasta on olemassa valokuvia, jotka osoittavat kiistatta, että sääolosuhteet olivat täysin rauhalliset ja että aurinko paistoi täydeltä terältä.
A number of photographs of the towage operation are available, which clearly show that the weather was completely calm with bright sunshine.
Myöhemmin Kalamatan oikeusistuimessa käydyssä oikeudenkäynnissä tuomarin peruslähtökohtana oli, että kyseessä oli meripelastustoimi, ja huolimatta siitä, että tanskalainen aluksen päällikkö pystyi sekä dokumentoimaan sääolosuhteet että näyttämään kreetalaisen toimittajan kirjoittaman kuitin, jonka summa oli 65 000 euroa, kreikkalainen tuomioistuin otti lähtökohdaksi 145 000 euroksi arvioidun summan laskiessaan pelastuspalkkioksi 30 000 euroa.
At the subsequent court hearing in Kalamata, the judge ruled that a sea-rescue operation had been carried out and, regardless of the fact that the Danish skipper was able to produce both documentation concerning the weather conditions and a receipt from the seller in Crete for a purchase price of EUR 65 000, the Greek court used an estimated value of the yacht of EUR 145 000 as a basis for calculating the cost of salvage at EUR 30 000.
Komissiota pyydetään ilmoittamaan, onko tässä asiassa rikottu EU-lainsäädäännön meriturvallisuussäädöksiä.
Will the Commission say whether there has been any infringement of the provisions of EU legislation on maritime safety in this case?
EU:n jäsenvaltioiden yleisten säädösten mukaan pelastusalus ei saa jättää miehistöä merihätään.
According to Member States' general rules, a rescue vessel must not leave a crew in distress.
Se seikka, että virallinen kreikkalainen pelastusalus jätti Independencen miehistöineen antaisi yleisten sääntöjen mukaan ymmärtää, että myöhempi hinaus ei olisi ollut pelastustoimi.
The fact that the official Greek rescue vessel left the ‘Independence’ and the crew would indicate, according to the general rules, that the subsequent towage was not a rescue operation.
Katsooko komissio, että annetusta tuomiosta voitaisiin valittaa vedoten joihinkin EU:n lainsäädännön säädöksiin?
In the Commission's view, can EU legislation be used to appeal against the judgment in this case?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3881/09
WRITTEN QUESTION E-3881/09
esittäjä(t): Ulrike Lunacek (Verts/ALE)
by Ulrike Lunacek (Verts/ALE)
Aihe: EU:n laajuisen valuutansiirtoveron käyttöönotto
Subject: Introduction of an EU‑wide financial transactions tax
Vallitsevan rahoitus- ja talouskriisin taltuttamiseksi sekä tulevien kriisien ehkäisemiseksi EU:n laajuisen valuutansiirtoveron käyttöönotto olisi tärkeä askel rahoitusmarkkinoiden liiallisen likviditeetin vähentämiseksi, siihen liittyvien voimakkaiden hintaheilahtelujen sekä osittain haitallisten spekulaatioiden hillitsemiseksi ja siten rahoitusmarkkinoiden vakauttamiseksi.
As a means of tackling the current financial and economic crisis and preventing further crises, the introduction of a general EU‑level tax on financial transactions would constitute a significant step towards curbing the excess liquidity in the financial markets and the severe price fluctuations that go with it, as well as a partial deterrent to harmful speculation, thus making a major contribution to financial market stability.
Valuutansiirtoveron periminen lisäisi lisäksi Euroopan unionin pikaista toimintaa vaativiin tehtäviin kuten pitkäaikaiseen talouden ja suhdanteiden elvyttämiseen käytössä olevan rahan määrää.
Levying such a tax would also make more money available for pressing tasks on the European Union's agenda: promoting a sustainable upturn in the economy and business activity, for example, or pursuing development cooperation.
Ruotsin puheenjohtajuuskauden työohjelma sisältää muutamia toimenpiteitä vallitsevan rahoitus‑ ja talouskriisin torjuntaan.
The Swedish Presidency's work programme includes a number of financial sector measures to tackle the financial and economic crisis.
Onko Ruotsi puheenjohtajuuskaudellaan valmis vauhdittamaan EU:n laajuisen valuutansiirtoveron käyttöönottamista ja ottamaan sen osaksi ohjelmaansa?
Is the Presidency also willing to pursue the introduction of an EU‑wide tax on financial transactions and to make that part of its work programme?
Minkä kannan Ruotsi puheenjohtajamaana syyskuussa 2009 pidettävässä G20-kokouksessa aikoo ottaa koskien valuutansiirtoveroa?
What stance will the Swedish Presidency take on this issue at the G20 summit in September 2009?
Neuvosto ei toistaiseksi ole saanut komissiolta kysymyksessä esitettyä asiaa koskevaa ehdotusta.
The Council has not to date received any Commission proposal concerning the issue raised in this question.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3882/09
WRITTEN QUESTION E-3882/09
Aihe: Yhdenmukaistettujen standardien käyttäminen
Subject: Application of harmonised standards
Itävaltalainen yritys NXP Semiconductors Austria GmbH Styria käyttää tuotteidensa valmistuksessa EU:n määräämiä yhdenmukaistettuja standardeja.
The Austrian company NXP Semiconductors Austria GmbH Styria applies the EU's harmonised standards in the manufacture of its products.
Yhdenmukaistettujen standardien käyttöä voidaan kuitenkin kiertää ristiriitatilanteita koskevalla todistuksella, joita myöntää tehtävään nimetty ilmoitettu laitos (notified body).
It is, however, possible to circumvent application of the harmonised standards by means of a compliance document issued by a ‘notified body’.
Ristiriitatilanteita koskevia todistuksia ei myönnetä yleisesti hyväksyttyjen kriteerien perusteella, vaan yksinomaan jokaisen ilmoitetun laitoksen harkinnan perusteella.
These documents are issued not on the basis of a generally recognised benchmark but rather at the sole discretion of the particular notified body.
Yleisesti hyväksyttyjen kriteerien tulisi kuitenkin määräytyä yhdenmukaistettujen standardien perusteella, sillä muuten niitä on helppo kiertää ja kuluttajansuojaa ei siten voida varmistaa.
Yet the established harmonised standards ought to constitute a generally recognised benchmark, otherwise they will be easily circumvented and consumers will have no guarantee of protection.
On sen vuoksi välttämätöntä, että yhdenmukaistetut standardit toimivat yleisesti hyväksyttyinä kriteereinä ristiriitatilanteita koskevan todistuksen myöntämiselle ja että niitä käytetään sitovasti.
The harmonised standards therefore need to be established as the recognised benchmark for the issue of compliance documents and their application needs to be compulsory.
Tämän lisäksi sellaiset tuotteet, jotka eivät täytä yhdenmukaistettuja standardeja, tulisi vetää mahdollisimman nopeasti pois markkinoilta.
There should also be provision for taking products that do not comply with harmonised standards off the market as quickly as possible.
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että yhdenmukaistettuja standardeja käytetään tulevaisuudessa sitovasti ja ilman poikkeuksia?
What steps will the Commission take to ensure that, in future, the harmonised standards will be applied compulsorily and without exception?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3883/09
WRITTEN QUESTION E-3883/09
Aihe: Kotimainen sairausvakuutus toisessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa suoritetun työsuhteen jälkeen
Subject: Sickness insurance in one's home country after employment in another EU Member State
Itävallassa ei ole mahdollista olla tietyn sairauskassan rinnakkaisjäsen enää sen jälkeen, kun jäsenyys on kerran peruttu (EU:ssa suoritetun) työsuhteen ajaksi.
In Austria it is not possible to rearrange coinsurance with a particular sickness insurance fund if you have cancelled your cover for the duration of a contract of employment elsewhere in the EU.
Periaatteessa silloin on voimassa vakuutus työmarkkinapalvelun kautta, mutta siitä Euroopan unionin jäsenvaltiosta lähetettävien tiettyjen lomakkeiden odottaminen, jossa työsuhde suoritettiin (tässä tapauksessa Espanja), viivyttää vakuutuksen alkamista (usein kuukausien ajan).
It is true that in these circumstances people can, in principle, obtain insurance through the Public Employment Service but, because of the length of time it takes for particular forms to arrive from the EU country in which they had previously been employed (Spain, in this case), there is a delay — often of months — before the cover is effective.
Tällä välin yleinen sairauskassa ei voi vakuuttaa henkilöä.
In the meantime, a public sickness insurance fund cannot insure these people.
Miksi tarvittavia lomakkeita ei luovuteta heti toisessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa suoritetun työsuhteen jälkeen?
Why are the requisite forms not handed over immediately on termination of an employment contract within the EU?
Voiko (EU:n jäsenvaltioiden välinen) pakollinen vakuutus olla mahdollinen, mikäli lomakkeiden työstäminen jatkuu pidempään kuin tietyn ajan?
Would a system of compulsory insurance (within the EU) be feasible if it takes longer than a certain time to process the relevant paperwork?
Onko tilapäinen vakuutus mahdollinen?
Would temporary insurance be an option?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3884/09
WRITTEN QUESTION E-3884/09
Aihe: Arvonlisäveron palautus Romaniassa
Subject: VAT reimbursement in Romania
Itävaltalainen yritys Delta Projektconsult GmbH on yhdessä itävaltalaisen investoijan kanssa investoinut noin 50 miljoonaa euroa Craiovassa Romaniassa toteutettavaan hankkeeseen ja maksanut koituvat arvonlisäverot asianmukaisesti.
The Austrian company Delta Projektconsult GmbH, in partnership with an Austrian investor, put approximately EUR 50 million into a project in Craiova, Romania, and duly paid the VAT chargeable on its investment in that country.
Viime syksynä yritys jätti anomuksen arvonlisäveron palautusta varten Romanian viranomaisille.
An application for reimbursement of the VAT was made in Romania last autumn.
Lainmukainen arvonlisäveron palautuksen määräaika on jo ylittynyt, mutta itävaltalaisyrityksen toistuvasta karhuamisesta huolimatta Romanian viranomaiset eivät ole reagoineet mitenkään.
Although the statutory reimbursement deadline has already passed, despite repeated requests, the Austrian company has had no response from the Romanian authorities.
Keskusteluissa muiden yritysten kanssa on käynyt ilmi, että kyseessä ei suinkaan ole yksittäistapaus, vaan veronpalautus Romaniassa näyttää järjestelmällisesti tapahtuvan viiveellä.
It has become clear, from conversations with representatives of other companies, that this is not an isolated case and, in fact, the Romanian authorities are guilty of systematic foot-dragging on VAT reimbursement.
Mitä Euroopan komissio aikoo tehdä vauhdittaakseen veronpalautuksia Romaniassa?
What steps will the Commission take to ensure that Romania reimburses VAT more speedily?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3885/09
WRITTEN QUESTION E-3885/09
Aihe: EU-tuen myöntäminen Portugalin aurinkoenergiamarkkinoille
Subject: EU financial assistance for Portugal's solar energy market
Portugalissa valtio on 2.3.2009 ryhtynyt sellaisiin toimenpiteisiin aurinkoenergian edistämiseksi (Medida Solar Térmico 2009), jotka vaikeuttavat aurinkoenergialaitteiden valmistajien pääsyä Portugalin markkinoille.
Since 2 March 2009 there has been a state support scheme for solar energy (Medida Solar Térmico 2009) operating in Portugal which makes it more difficult for manufacturers of solar power units to gain access to the Portuguese market.
Toimenpide on valtion rahallisen tuen myöntäminen aurinkoenergialaitteiden asentamiseen (1 641 euroa/laite) ja tuki on kytketty tiettyjen teknisten eritelmien noudattamiseen.
The scheme involves the provision of a state subsidy (EUR 1 641 per unit) for the installation of solar power units and is linked to compliance with particular technical specifications.
Vain kolme teknistä ratkaisua sallitaan, enimmäishinta on määrätty ja tuotannon vähimmäismäärät määritelty.
Only three technical systems are authorised and there are stipulations on maximum prices and minimum production volumes.
Yksinomaan nämä kriteerit täyttävät aurinkoenergialaitetuotteet ja niiden valmistajat voivat päästä nauttimaan valtion rahallisesta tuesta.
Only products and solar unit manufacturers that meet the criteria can benefit from the state subsidy.
Epävirallisten tietojen mukaan on mahdollista, että määrätyt kriteerit on räätälöity muutamien portugalilaisten valmistajien mukaisiksi.
According to informal sources, the criteria stipulated could have been tailor-made for a small number of Portuguese manufacturers.
Direktiivin 98/34/EY EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37 .
Article 8 of Directive 98/34/EC OJ L 204, 21.7.1998, p.
8 artiklan mukaan jäsenmaat ovat pääsääntöisesti velvollisia toimittamaan komissiolle jokaisen teknistä säännöstä koskevan luonnoksen, sikäli kun kyseessä ei ole kansainvälisten tai EU-velvoitteiden täytäntöönpano.
37. requires the Member States, as a matter of principle, to communicate to the Commission any draft technical regulation, except where it merely transposes an international or European standard.
Direktiivin 1 artiklan 9 kohdan mukaan käsitteeseen tekninen säännös sisältyvät myös ne säännökset, jotka liittyvät sellaisiin veroja koskeviin tai taloudellisiin toimenpiteisiin, jotka vaikuttavat tuotteiden kulutukseen.
Article 1(9) of the directive stipulates that the term ‘technical regulation’ includes technical specifications or other requirements linked to fiscal or financial measures affecting the consumption of products.
Euroopan komission oppaassa selitetään asiaa sivulla 32 seuraavasti: [– –] Kyseinen toimenpiteiden luokka sisältää erityisesti sellaiset toimenpiteet, joiden vuoksi tiettyjen eritelmien mukaisten tuotteiden ostoa pitää tukea rahoituslähteiden avulla tai joiden avulla päinvastoin pyritään estämään tiettyjen tuotteiden ostaminen. [– –] Meidän näkemyksemme mukaan Portugalin toimenpide olisi täytynyt ilmoittaa luonnosvaiheessa direktiivin 98/34/EY mukaisesti komissiolle.
The Commission publication A guide to the provision of information in the field of technical standards and regulations and of rules on Information Society services explains (on page 32) that: ‘The category of measures in question includes, in particular, those which seek to encourage the purchase of products complying with certain specifications, by granting financing facilities […] or, alternatively, to discourage their purchase.’
TRIS-tietokannasta ei löydy vastaavaa ilmoitusta.
In my opinion, the Portuguese measure ought to have been notified to the Commission at the draft stage in accordance with Directive 98/34/EC, but the Technical Regulations Information System (TRIS) database contains no such notification.
Pyydän komissiota kiireellisesti tutkimaan kuvatun asiantilan.
I would request the Commission to check the above information without delay.
Olisiko Portugalin komission näkemyksen mukaan pitänyt ilmoittaa toimenpiteestä tai onko näin tapahtunut?
In the Commission's view, ought Portugal to have notified it of the measure in question, or did it in fact do so?
Jos on toimittu vastoin direktiiviä 98/34 EY ja ilmoitusta ei ole tehty, pyydän komissiota kehottamaan Portugalia toimimaan yhteisöoikeudellisten velvollisuuksiensa mukaan.
If, in breach of Directive 98/34/EC, no notification was given, I would ask the Commission to urge Portugal to fulfil its obligations under Community law.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3886/09
WRITTEN QUESTION E-3886/09
Aihe: Konedirektiivi: TOPS-tarkastettujen ja hyväksyttyjen koneiden luovutuksen siirtymäajan jatkamista vuoteen 2010 koskeva pyyntö
Subject: Machinery Directive: request for a transitional period to allow TOPS-tested and approved machinery to be delivered up to the end of 2010
Tällaiset hytit tarkastetaan tiukasti testausmääräysten mukaisesti ja niille suoritetaan muiden vaarojen analyysit (TOPS-testit).
The cabs in question undergo rigorous prescribed testing as well as risk analysis (TOPS test).
Näin tarkastettuja hyttejä, jotka on asennettu tietyn suuruiseen kaivinkoneeseen (≤ 6 t), voidaan tuoda markkinoille 29. joulukuuta 2009 saakka.
Cabs that have passed the tests and are mounted on excavators within a prescribed size range (≤ 6 tonnes) may be placed on the market up to 29 December 2009.
1. tammikuuta 2010 jälkeen saadaan tämänkokoisia kaivinkoneita myydä enää vain, kun niiden hyteille on suoritettu laajemmat (Rops) testit.
From 1 January 2010 onwards, excavators within this size range will have to be sold with cabs that have that have undergone more extensive (ROPS) testing, currently applicable only in respect of larger machines.
Yritys on viime vuoden jälkipuoliskolla valmistanut ennakkotilausten ja ennusteiden perusteella noin 700 edellä mainitun kokoista kaivinkonetta ja tarkistanut ne voimassa olevan direktiivin 98/37/EY mukaisesti.
During the second half of 2008, on the basis of advance orders and projections, the firm in question produced some 700 excavators of the size in question and had them tested in accordance with Directive 98/37/EC as then applicable.