natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopan tietosuojavaltuutetun Peter Hustinxin mukaan komission ehdotus rikostuomioita koskevasta eurooppalaisesta tietokannasta rikkoo ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen 8 artiklan 1 kohtaa.
According to Mr Peter Hustinx, the European Data Controller, the Commission proposal for the establishment of a European register of convictions violates Article 8(1) of the European Convention for the Protection of Human Rights.
Hän on täysin sitä mieltä, että rikoksen tekemistä koskevien tietojen Euroopan laajuinen vaihto on välttämätöntä rikollisuuden torjumiseksi.
He agrees entirely that far-reaching exchanges of data about the commission of crimes are necessary within Europe in order to fight crime.
Hänen mielestään ehdotuksen sisältämä rikosten luettelo on kuitenkin liian kattava (David Cronin, Crime register breaches human rights, European Voice ‑verkkolehti, 17.—23. maaliskuuta 2005).
However, in his view the list of offences contained in the proposal is too comprehensive (David Cronin, Crime register breaches human rights, European Voice , 17‑23 March 2005).
Hustinx huomauttaa, että häntä ei kuultu missään ehdotuksen laatimisen vaiheessa, siitä huolimatta, että komissiolla on velvollisuus pyytää Euroopan tietosuojavaltuutetulta kanta kaikkiin henkilötietojen käsittelyä koskeviin asioihin.
Mr Hustinx points out that he was never consulted about the proposal either, despite the fact that the Commission has an obligation to seek the opinion of the European Data Controller on all matters relating to the processing of personal data.
Mitkä rikokset on lueteltu komission ehdotuksessa rikostuomioita koskevan eurooppalaisen tietokannan perustamiseksi?
What offences are listed in the Commission proposal for the establishment of a European register of convictions?
Vaadittiinko komissiota kuulemaan Euroopan tietosuojavaltuutettua kyseisessä asiassa?
Was the Commission required to consult the European Data Controller on the matter?
Jos tällainen oikeusvaatimus oli olemassa, miksi komissio ei noudattanut sitä?
If so, why did the Commission not comply with this legal requirement?
Aikooko komissio muuttaa ehdotusta Hustinxin kannan mukaisesti?
Will the Commission amend its proposal in accordance with Mr Hustinx's opinion?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1335/05
WRITTEN QUESTION E-1335/05
Aihe: Lihan tuonti Euroopan unioniin Afrikan ja Latinalaisen Amerikan maista
Subject: EU imports of meat from countries in Africa and Latin America
Millä Afrikan ja Latinalaisen Amerikan mailla on lupa viedä lihaa EU:hun?
Which countries in Africa and Latin America have been authorised to export beef to the EU?
Minkälaisista määristä on kyse (vuodesta 1990 vuoteen 2004)?
What are the quantities concerned (1990‑2004)?
Kuinka komissio turvaa niiden eurooppalaisten kuluttajien terveyden, jotka syövät tätä tuotua lihaa?
How does the Commission protect the health of European consumers who eat this imported meat?
Valvotaanko eri antibioottien ja kasvua edistävien aineiden käyttöä ja käytettävän rehun koostumusta?
Is the use of various antibiotics and growth promoters and the composition of the animal feed used monitored?
Millaiset säännöt koskevat lihan tuomista kyseisistä maista?
What rules exist regarding meat imports from the countries concerned?
Kuinka EU panee täytäntöön valvontaa koskevat asianmukaiset säännöt?
How does the EU enforce the relevant rules on monitoring?
Miten sääntöjen rikkomisesta rangaistaan?
What penalties exist for breaking the rules?
Kuinka monta sellaista tapausta on tullut ilmi, joissa sääntöjä ei ole noudatettu sen jälkeen, kun valvontajärjestelmät otettiin käyttöön?
How many cases of non-compliance have been identified since the monitoring systems were introduced?
Mitkä maat rikkoivat sääntöjä ja minkälaisista rikkomuksista oli kyse?
Which countries broke the rules and what was the nature of the violations?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1336/05
WRITTEN QUESTION E-1336/05
Aihe: Sellaisen geneettisesti muunnellun maissin tuonti, joka ei ole saanut hyväksyntää
Subject: Importation of genetically modified maize which has not received approval
Tietääkö komissio, että sveitsiläinen yritys Syngenta on jo vuosia myynyt sellaisia siemeniä amerikkalaisille maanviljelijöille, jotka esiteltiin lajikkeena Bt11, joka on hyväksytty Yhdysvalloissa ja Euroopassa, mutta jotka olivat itse asiassa lajiketta Bt10, jota ei ole hyväksytty?
Is the Commission aware that the Swiss company Syngenta has for years been selling seed to American farmers which was presented as the maize variety Bt11, which is approved in the USA and Europe, but which in reality was the variety Bt10, which has not been approved?
Jos tietää, kuinka kauan komissio on tiennyt tästä asiasta?
If so, for how long has the Commission been aware of this?
Voiko komissio vahvistaa, että Yhdysvaltojen viranomaiset olivat tietoisia tästä Syngentan tuotteiden virheellisestä merkitsemisestä muutaman kuukauden ajan, mutta ne eivät ilmoittaneet tästä?
Can the Commission confirm whether it is true that the United States authorities were aware of the inaccurate labelling of the Syngenta products for some months but did not publicise the fact?
Kertoivatko Yhdysvaltojen viranomaiset tästä asiasta komissiolle?
Did the US authorities contact the Commission about this?
Jos kertoivat, niin milloin?
If so, when?
Voiko komissio ilmoittaa, vietiinkö Euroopan unioniin tuotteita, jotka valmistettiin tämän siemenen avulla kasvatetuista jyvistä?
Can the Commission indicate whether products have also been exported to the European Union which were produced from grain harvested from this seed?
Millaisia määriä on viety ja missä muodossa?
What quantities have been so exported, and in what form?
Millaisia riskejä niistä aiheutui eurooppalaisten terveydelle?
What risks did they pose to public health in Europe?
Jos mitään riskiä ei aiheutunut, niin miksi ei?
If not, why not?
Ottaen huomioon Yhdysvaltojen epäonnistumisen geneettisesti muunneltujen elintarvikkeiden valvonnassa, onko toivottavaa tarkistaa Euroopan valvontajärjestelmät?
In view of the failure of US monitoring of GM food in this case, is it desirable to review European monitoring systems?
Millaisiin uusiin toimiin komissio aikoo ryhtyä tällaisten skandaalien estämiseksi Euroopassa?
What new measures will the Commission adopt in order to prevent such scandals in Europe?
Katsooko komissio tässä tapauksessa, että sen olisi arvioitava suhteensa Syngentaan erityisesti sen suhteen, hyväksytäänkö Syngentanin valmistamien geneettisesti muunneltujen tuotteiden myynti Euroopan markkinoilla?
In view of this case, does the Commission consider it appropriate to review its relationship with Syngenta, for example with regard to authorising the sale on the European market of new genetically modified products made by Syngenta?
Lähteet: www.syngenta.com; de Volkskrant, 24. maaliskuuta 2005.
Sources: www.syngenta.com; de Volkskrant , 24 March 2005.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1338/05
WRITTEN QUESTION E-1338/05
esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE‑DE)
by Salvador Garriga Polledo (PPE‑DE)
Aihe: Yhteisövarojen väärinkäyttö
Subject: Improper use of Community funds
Toukokuussa 2003 Gijónissa järjestettiin seminaari, jossa käsiteltiin Atlantin alueen kaupunkien kulttuuripolitiikkaan liittyvien ehdotusten arviointia ja esittämistä.
The seminar ‘Cultural action for the analysis and creation of proposals relating to cultural policy in the cities of the Atlantic Arc’ was held in Gijón (Spain) in May 2003.
Kyseisissä videoissa, joista EAKR rahoitti 58 prosenttia, esitetään, kuinka nuori mies juo alkoholia ja käyttää kokaiinia samalla, kun hän ajaa lujaa autolla.
These videos, which received 58 % funding from the ERDF, explicitly represent a young man consuming alcohol and cocaine while driving at high speed.
Onko komission mielestä tässä tapauksessa syyllistytty yhteisövarojen väärinkäyttöön, jolloin varat olisi maksettava takaisin yhteisön kassaan?
Does the Commission consider this to be an improper use of Community funding calling for the funds paid to be returned to the Community?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1339/05
WRITTEN QUESTION E-1339/05
Aihe: Turkin liittyminen EU:hun
Subject: Accession of Turkey to the European Union
Turkin maapinta-alasta vain kolme prosenttia on Euroopassa (”eurooppalainen Turkki”) ja 97 prosenttia Aasiassa.
Only 3 % of the territory of Turkey lies inside Europe (‘European Turkey’), while the remaining 97 % lies in Asia.
Turkilla on erittäin pitkät rajat Lähi-idän, Kaukasuksen ja muiden aasialaisten epävakaiden valtioiden kanssa, sen talous on rakenteeltaan epätasapainoinen ja vääristynyt, sen poliittista järjestelmää ei voi mitenkään kuvata demokraattiseksi, vähemmistöillä ei ole samoja oikeuksia kuin muissa EU-maissa, ja uskonnonvapautta ei ole turvattu, josta erityisenä esimerkkinä maassa asuville kristityille (ortodokseille ja katolilaisille) sekä juutalaisille asetetut rajoitukset.
It has very extensive borders with unstable countries in the Middle East, the Caucasus and other parts of Asia, its economy suffers from structural imbalances and distortions; its political system is very far from being democratic; its minorities do not enjoy the rights enjoyed by minorities in the European Union; and, finally, religious tolerance does not exist, as evidenced more obviously by the restrictions imposed on Christians (Orthodox and Catholics) and Jews living in the country.
Lisäksi tiedetään, että kristityt ja juutalaiset uskonnolliset järjestöt eivät voi hallita vapaasti omaisuuttaan, mitä pidetään itsestäänselvyytenä kaikkialla EU:ssa.
Furthermore Christian and Jewish religious foundations are unable to administer their property as they wish, a matter which is considered self-evident throughout the European Union.
Näin ollen tällä maalla ei ole juuri mitään yhteistä muun Euroopan kanssa, ja sen maapinta-alan jakautuminen Euroopan ja Aasian välillä liittää sen selkeästi Aasian maihin.
As a result, this country has little in common with the rest of Europe, while, if we consider the distribution of its territories between Europe and Asia, this alone makes it an Asian country.
Niinikään on esitetty perusteluja siitä, että Turkin mahdollinen liittyminen EU:n jäseneksi siirtäisi EU:n ulkorajat syvälle Aasiaan ja erityisen epävakaille alueille.
We are familiar with the argument that Turkish accession will push the Union's external borders deep into Asia and particularly unstable regions.
Euroopan parlamentin puhemies Josep Borrell ilmoitti Turkin vierailunsa aikana (6. joulukuuta 2004), että jos kyseessä olisi vain Istanbul, se voisi välittömästi liittyä EU:n jäseneksi.
Furthermore, Mr Borrell Fontelles, President of the European Parliament, stated during his visit to Turkey on 6 December 2004 that, if Istanbul stood alone, it could enter the European Union immediately.
Mikä on komissio kanta ajatukseen, jonka mukaan vain Turkin Euroopan puoleinen osa liittyisi kokeiluluonteisesti EU:hun (jonakin kaukaisena ajankohtana kaikkien Kööpenhaminan kriteerien ja muiden asetettujen ehtojen täytyttyä täysin), jolloin EU:hun liittyisi Turkin alue, joka aiheuttaisi pienimmän mahdollisen taloudellisen rasitteen EU:lle?
How does the Commission view the idea of the accession, as a pilot project, (at some time in the future when all the Copenhagen criteria and all the other conditions have been fully met) of ‘European Turkey’, i.e. that part of Turkish territory which would involve the least possible economic burden for the European Union?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1340/05
WRITTEN QUESTION E-1340/05
Aihe: Jokien saastuminen Kreikassa
Subject: River pollution in Greece
Kreikkalaisessa lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan kasvinsuojeluaineiden ja lannoitteiden liiallinen ja kontrolloimaton käyttö sekä kemianteollisuuden leviäminen ovat saastuttaneet merkittävässä määrin useimmat kreikkalaiset joet (esimerkiksi Kifisos, Aksios, Aliakmonas, Pinios, Strimonas, Sperhios, Nestos ja Aheloos).
According to Greek press reports, the widespread and uncontrolled use of pesticides and fertilisers together with the proliferation of chemicals industries have significantly contaminated most Greek rivers (e.g. the Kifissos, the Axios, the Aliakmonas, the Pinios, the Strymonas, the Sperchios, the Nestos and the Acheloos).
On syytä mainita, että vesivoimaa käsitelleessä eurooppalaisessa konferenssissa, joka järjestettiin jokin aika sitten Brysselissä, Piniosin katsottiin (alueella jatkuvasti lisääntyvän lannoitteiden käytön sekä Thessalian tasangon nitraattisaasteiden vuoksi) olevan Kreikan saastunein ja Po-joen jälkeen Euroopan toiseksi saastunein joki.
The European Hydro-Energy Conference recently held in Brussels considered the River Pinios to be the most polluted in Greece (owing to the constantly increasing use of fertilisers in the region and the nitrate pollution of the Plain of Thessaly) and the second most polluted in Europe after the River Po.
Lisäksi Aksios (Evrosin jälkeen Balkanin toiseksi suurin joki) on Greenpeace-järjestön mukaan vesiensä laadun suhteen äärirajoilla Skopjen kaupungin yhdyskuntajätevesien ja Kostivarin sekä Titovon alueilla entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa sijaitsevan kahden tehtaan päästämien kemiallisten jätteiden vuoksi.
Furthermore, according to Greenpeace, the Axios (the second largest river in the Balkans after the Evros) is at the limit as regards the quality of its waters owing to urban waste from the town of Skopje and chemical waste from two factories in the regions of Kostivar and Titovo in the Former Yugoslav Republic of Macedonia.
Voisiko Euroopan komissio kertoa, ovatko kreikkalaiset viranomaiset tiedottaneet sille kreikkalaisiin jokiin kohdistuvasta ympäristökuormituksesta?
Can the Commission say whether the Greek authorities have informed it of the pollution affecting Greek rivers?
Onko Kreikka pyytänyt millään tavoin Euroopan komissiota osallistumaan yritykseen ratkaista edellä mainittu vakava ympäristöongelma?
Has Greece in any way requested the Commission's assistance in an effort to resolve this serious environmental problem?
Katsooko Euroopan komissio, että Kreikka ja maat, joista edellä mainitut joet tulevat Kreikan alueelle, kunnioittavat vesivarojen suojelua koskevaa yhteisön ympäristölainsäädäntöä?
Does the Commission consider that Greece and the countries crossed by the above rivers are complying with Community environmental legislation concerning the protection of water resources?
Jos osoittautuu, että edellä mainittujen jokien saastuminen johtuu siitä, ettei yhteisön ympäristölainsäädäntöä ole pantu täytäntöön, onko mahdollista, että Euroopan komissio määrää Kreikalle ja muille tilanteesta vastuussa oleville maille seuraamuksia?
If it is established that the pollution of the above rivers has come about through a failure to implement Community environment law, might the Commission impose sanctions on Greece and the other countries responsible for this state of affairs?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1341/05
WRITTEN QUESTION E-1341/05
(11. huhtikuuta 2005)
(11 April 2005)
Aihe: Siinain luostarin mosaiikkien säilyttäminen
Subject: Preservation of the mosaics of St Catherine's Monastery, Sinai
Kreikkalaisessa lehdistössä julkaistujen tietojen mukaan Pelastajan kirkastusta kuvaavat kallisarvoiset kultaiset mosaiikit, jotka jo 14 vuosisadan ajan ovat koristaneet Siinain Pyhän Katariinan luostarin keskuskirkon kuorin apsista, ovat kiireellisten konservointitoimien tarpeessa.
The Greek press reports that there is an urgent need to preserve the precious gold mosaics of the Transfiguration of the Saviour which have adorned the vault of the sanctum in the Catholic Monastery of St Catherine at Sinai for the past 14 centuries.
Perusongelmana on, että Kristuksen hahmo, erityisesti hänen kasvonsa, ovat paisuneet (noin yhden neliömetrin alueella) ja koveruuden tilalle on tullut kuperuus, koska mosaiikin pinnan takana oleva rappauslaasti (jolle on tehty neljän värikerroksen pohjustus) on murentunut.
The basic problem is that the figure of Christ and, in particular, the face (over an area of approximately one square metre) has swelled, changing from a concave to convex form, because the mortar underpinning the surface of the mosaic (which was primed with four coats of paint) has crumbled.
Voisiko Euroopan komissio kertoa, ovatko kreikkalaiset viranomaiset pyytäneet siltä minkäänlaista apua (esimerkiksi erityistutkijoita tai määrärahoja) suojellakseen tätä maailman kulttuuriaarretta?
Can the Commission say whether the Greek authorities have asked for help in any form (e.g. experts or funding) to protect this world cultural treasure?
Millä tavoin komissio voi edistää tämän mittaamattoman arvokkaan aarteen suojelua?
How can the Commission contribute towards the protection of this priceless work of art?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1342/05
WRITTEN QUESTION E-1342/05
Voiko komissio ottaa tämän kysymyksen käsittelyyn mitä kiireellisimmin?
Will the Commission please deal with this matter with the utmost urgency?
Samassa yhteydessä, EP:n täysistunnon aikana 26. lokakuuta 2004, komissio sitoutui valvomaan Burman sanktiojärjestelmää ”mahdollisimman tarkkaavaisesti”.
On the same occasion, during the EP plenary on 26 October 2004, the Commission pledged to police the Burmese sanctions regime ‘as diligently as possible’.
Voiko komissio nyt saattaa Euroopan parlamentin ajan tasalle näiden sanktioiden vaikutuksesta ja voiko se erityisesti ottaa kantaa siihen, oliko sen päätös olla vaatimatta Total-yhtiötä keskeyttämään laajat operaationsa Burmassa perusteltu?
Is the Commission now in a position to update the European Parliament on the effectiveness of these sanctions, and will it specifically address the validity of having failed to oblige Total to withdraw from its extensive operations in Burma?
Voiko komissio kertoa, missä määrin sanktiojärjestelmän tehokkuutta tai tehottomuutta aiotaan tarkastella ”Burma-päivä 2005” ‑konferenssissa 5. huhtikuuta ja voiko se selvittää, onko konferenssin esityslista laadittu pitäen mielessä pyrkimys varmistaa, että perusteet sekä sanktioiden puolesta että niitä vastaan voidaan tutkia perinpohjaisesti?
Will the Commission please outline the extent to which the effectiveness or otherwise of the sanctions regime will be scrutinised during its ‘Burma Day 2005’ Conference, on 5 April, and will it please clarify whether that conference agenda has been drawn up to ensure that the case both for and against sanctions can be fully explored?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1343/05
WRITTEN QUESTION E-1343/05
Aihe: Eurooppalaiset maailmankielet — portugali
Subject: Europe's world languages — Portuguese
Euroopan parlamentti on jo tunnustanut portugalin kielen kolmanneksi levinneimmäksi yleismaailmalliseksi eurooppalaiseksi kieleksi.
The European Parliament has already acknowledged the fact that Portuguese is Europe's third most important world language.
8. huhtikuuta 2003 hyväksyttyyn päätöslauselmaan, joka koski komission kertomusta neuvostolle ja Euroopan parlamentille Macaon erityishallintoalueesta: ensimmäinen ja toinen vuosikertomus ( P5_TA(2003)0141 ) sisältyy nimittäin seuraava johdanto-osan kappale: ”J. ottaa huomioon sekä Macaon erityishallintoalueen hallituksen että Kiinan kansantasavallan hallituksen äskettäin määrittelemän ja täytäntöönpaneman politiikan, jonka mukaan Macaon asemaa arvostetaan koko maailman portugalinkielisten alueiden Kiinaan suuntautuvien suhteiden etuoikeutettuna keskuksena, ja pitää mielessä, että portugalin kieli on puhujien lukumäärän suhteen maailmanlaajuisessa yhteydenpidossa kolmanneksi tärkein eurooppalainen kieli.”
A resolution adopted on 8 April 2003 on the report from the Commission to the Council and the European Parliament on the Macau Special Administrative Region: first and second annual reports ( P5_TA(2003)0141 ) contains the following recital: ‘J. whereas the governments of the MSAR and the PRC have both recently laid down and have been implementing a policy seeking to capitalise on Macau's position as a hub for China's relations with the entire Portuguese-speaking world; and whereas Portuguese is, in terms of the number of speakers, Europe's third most important world language’.
Portugali on todellakin englannin ja espanjan jälkeen äidinkielisten puhujien määrässä laskettuna kolmanneksi suurin eurooppalainen (Euroopan unionin) kieli maailmassa ennen ranskaa ja saksaa.
In terms of the number of people speaking Portuguese as their mother tongue, Portuguese is indeed the world's third most widely spoken European (EU) language, coming after English and Spanish and before French and German.
Tämä käsite ”eurooppalainen kieli maailmanlaajuisessa yhteydenpidossa” (viisi ensimmäistä ovat englanti, espanja, portugali, ranska ja saksa) on merkittävä siinä mielessä, että sen kautta arvostetaan eurooppalaisia kieliä sen mukaan miten ne voivat taata Euroopan kansoille ja kansalaisille suoran yhteyden toisten kansojen kanssa koko maailmassa.
This notion of ‘Europe's world languages’ (the five most important languages being English, Spanish, Portuguese, French and German) is relevant because it values European languages in terms of their capacity for enabling European peoples and citizens to communicate directly with different peoples throughout the world.
Se liittyy myös Euroopan pyrkimyksiin varmistaa Euroopan unionin kautta suurempi painoarvo globalisoituneessa maailmassa.
It consequently has a fundamental part to play in the crucial endeavour to give Europe, through the European Union, more weight and influence in an increasingly globalised international context.
Onko Euroopan unionilla politiikkaa, jolla edistetään eurooppalaisten maailmankielten opetusta ja käyttöä?
Has the European Union been pursuing any policy to promote increased knowledge and use of Europe's world languages?
Edes viiden suurimman tai kolmen suurimman kielen osalta?
Has such a policy been followed at least for the first five or the first three?
Koska Euroopan unioni on aina pyrkinyt luomaan yhdyssiteitä ja kumppanuuksia maailman toisten alueiden kanssa, millaisen roolin se antaa tässä toiminnassa eurooppalaisille maailmanlaajuisen yhteydenpidon kielille?
Given that the European Union has always sought to establish links and partnerships with other regions in the world, what role does the Commission consider Europe's world languages might play in this regard?
Onko komissio kehittänyt tai onko se valmis kehittämään ohjelmia, joilla tuetaan eurooppalaisten maailmankielten opetusta, oppimista ja käyttöä eurooppalaisten yhteisinä kulttuurin välikappaleina ja kommunikaatiovälineinä varsinkin muun maailman kanssa ylläpidettävissä avoimissa suhteissa?
Is the Commission implementing or is it willing to implement programmes to support the teaching, learning and use of Europe's world languages as common vehicles of culture and communication tools for all Europeans, particularly with a view to opening up Europe's relations with the rest of the world?
Entä onko se laatinut maailmanlaajuisessa yhteydenpidossa kolmanneksi tärkeintä eurooppalaista kieltä eli portugalia koskevia toimenpiteitä?
More specifically, is it carrying out or will it carry out such measures for Portuguese, as Europe's third most important world language?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1344/05
WRITTEN QUESTION E-1344/05
Aihe: Angola ja Marburg-virus
Subject: Angola — Marburg virus
Angolassa riehuu verenvuotokuumeena tunnettu sairaus, jonka aiheuttaja on Marburg-virus.
A disease known as haemorrhagic fever caused by the Marburg virus is currently spreading through Angola.
Verenvuotokuumetta esiintyi aluksi vain Uíjen kaupungissa, mutta tauti on levinnyt jo maan pääkaupunkiin Luandaan, jossa seitsemän ihmistä on saanut tartunnan, sekä Cabindan maakuntaan, josta on jo raportoitu yhdestä kuolonuhrista.
Haemorrhagic fever was initially confined to the city of Uige but has already reached the capital Luanda, with seven people infected, and the province of Cabinda, where one death has been recorded.
Marburg-kuume on Ebolan tavoin filovirusten aiheuttama verenvuotokuume, eikä sen luonnollista isäntää eikä sitä, miten se siirtyy eläimistä ihmisiin, tunneta.
Like Ebola, Marburg fever is a haemorrhagic fever of the filovirus family, its natural reservoir is not known, and it is not known how it is transmitted from animals to humans.