natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006492/2011
Question for written answer E-006492/2011
(1. heinäkuuta 2011)
(11 July 2011)
Aihe: CCSVI ja Brave Dreams -hanke
Subject: CCSVI and the ‘Brave Dreams’ project
Multippeliskleroosi (MS-tauti) on keskushermoston hermosoluja vaurioittava krooninen tulehdustauti.
Multiple sclerosis (MS) is a chronic inflammatory disease characterised by demyelination, caused by the immune system attacking the central nervous system.
Patogeneesiltään se on autoimmuunisairaus Euroopassa MS-tautia sairastaa yli 500 000 ihmistä.
There are more than 500 000 sufferers in Europe alone.
Italiassa professori Paolo Zamboni on empiirisesti todennut vahvan korrelaation MS-taudin ja kaulavaltimoiden synnynnäisen epämuodostuneisuuden välillä.
Based on his observation of patients in Italy, Professor Paolo Zamboni has found evidence of a close link between MS and a congenital defect in the jugular veins.
Koko tiedeyhteisö on jo vahvistanut, että tällaiset epämuodostumat haittaavat veren virtaamista aivoihin ja aivoista pois, ja hyväksynyt nimen, jonka professori Zamboni on ilmiölle antanut: CCSVI (chronic cerebro-spinal venous insufficiency).
The latter condition is widely recognised among the scientific community as the cause of chronic cerebro-spinal venous insufficiency (CCSVI) — Zamboni's name, now universally accepted, for a dysfunction of the veins that drain blood from the brain.
CCSVI:n ja MS-taudin välisestä korrelaatiosta riippumatta CCSVI on joka tapauksessa sairaus, josta on julkaistu lukuisia artikkeleja kaikissa arvostetuimmissa tieteellisissä julkaisuissa.
CCSVI is a condition in its own right, and has been discussed in a series of papers referenced by all the well-known science journals.
Se voidaan diagnosoida Eco Color Doppler ‑menetelmällä (ECD) ja korjata tavallisella perkutaanisella transluminaalisella angioplastialla (PTA) eli pallolaajennuksella.
It is diagnosed using colour Doppler ultrasound, and treatment takes the form of a percutaneous transluminal angioplasty (PTA), otherwise known as ‘the liberation treatment’.
Erimielisyyttä on sen sijaan siitä, kannattaako toimenpidettä tehdä kaikille MS-tautia sairastaville, koska sairauksien välistä (osa)syy–seuraus-suhdetta ei toistaiseksi ole osoitettu.
Opinion is divided, however, on treating all MS patients for CCSVI, given that to date there is no proof of a (con)cause and effect relationship between the two conditions.
Tämä edellyttäisi ensinnäkin protokollan määrittelemistä toimenpiteiden suorittamiseksi ja niiden mahdollisten vaikutusten seuraamiseksi pitkällä aikavälillä sekä myöhemmin rahoituksen järjestämistä tällaisten toimenpiteiden mahdollistamiseksi.
To obtain such proof, a protocol for carrying out treatment and then monitoring its effects over time must first be established — and this requires funding.
Kokeellisten tutkimusten käynnistyminen Italiassa on ollut hidasta, ja tilanteen helpottamiseksi Associazione CCSVI-SM (joka on huolehtinut tarvittavien miljoonan euron keräämisestä) käynnisti 8. tammikuuta 2011 Brave Dreams ‑nimisen hankkeen (BRAin VEnous DRainage Exploited Against Multiple Sclerosis).
On 8 January 2011, in the hope of speeding up the process and enabling trials to commence in Italy, the Italian ‘CCSVI-MS Association’ launched a project entitled ‘Brave Dreams’ (Brain Venous Drainage Exploited Against Multiple Sclerosis) and undertook to raise the EUR 1 million required for the project.
Voiko komissio kertoa, onko se tietoinen professori Zambonin tutkimuksesta?
Is the Commission aware of Professor Zamboni's research?
Kun otetaan huomioon, että tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevasta seitsemännestä puiteohjelmasta on rahoitettu vain kaksi hanketta noin 6 miljoonan euron arvosta, voiko komissio kertoa, voisiko Brave Dreams ‑hanke olla tukikelpoinen?
Given that only two projects have received financial assistance amounting to approximately EUR 6 million under the seventh framework programme for research and technological development, can the Commission say whether the ‘Brave Dreams’ project qualifies for funding?
Voiko komissio luetella kaikki italialaiset hoitolaitokset, joissa hoitokokeilu on käytössä eurooppalaisen – julkisen tai yksityisen – rahoituksen turvin, koska italialainen ministeriö ei kyennyt vastaamaan tähän kysymykseen?
Could the Commission provide a list of all the Italian clinics at which this treatment is being tested with European public or private funding, given that the relevant Italian ministry was unable to supply such a list?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006493/2011
Question for written answer E-006493/2011
Aihe: Oletetut petokset tullissa
Subject: Alleged customs fraud
Johtava tulliasiamies Angelo Curto tiedusteli huolestuneena kahdessa kirjeessä, joista ensimmäinen, 11. elokuuta 2008 päivätty oli osoitettu Palermon tullilaitoksen päällikölle ja toinen, 22. elokuuta 2008 päivätty oli osoitettu samalle henkilölle ja annettu tiedoksi aluepäällikölle, pitivätkö paikkansa lehdistössä julkaistut tiedot, joiden mukaan Omanin sulttaani Qaboos bin Saidin lahjoitti elokuussa 2008 Palermoon tekemänsä vierailun aikana joillekin hallintovirkamiehille 26 kelloa, joissa olevien timanttien arvo oli 30 000–60 000 euroa.
A senior official of the Italian Customs Agency, Mr Angelo Curto, wrote to the Director of the Palermo Customs Office on 11 August and on 22 August 2008 — sending a copy to the Regional Director on the latter occasion — to express his concern and ask whether press reports that, during his visit to Palermo in August 2008, the Sultan of Oman Qaboos bin Said had given 26 diamond wristwatches valued at between EUR 30 000 and EUR 60 000 to various institutional and non-institutional civic authorities were true.
Näiden virkamiesten joukossa oli johtavia tulliasiamiehillä, jotka tietojen mukaan ottivat lahjat vastaan.
The recipients were said to have included senior officials of the Customs Agency, who allegedly accepted their gifts.
Se, että tulliviraston kaltainen valvontaelin ottaa vastaan tällaiset lahjat, on vakavaa, mutta se ei ole ainoa vakava seikka.
While the fact that an inspection body such as the Customs Office could have accepted such gifts is a serious matter for concern, this is not the real issue.
Tärkeämpää on nyt selvittää, onko sulttaanin lahjoittamista tavaroista tehty aikaisemmin tulli-ilmoitus.
The real issue is whether the goods offered by the Sultan as gifts had previously been declared at customs.
On paradoksaalista, että jos lahjoja ei ilmoitettu, tulliviranomaisten, jotka olivat jahdilla illalla juhlaseremoniassa, jonka aikana lahjat jaettiin, olisi pitänyt velvollisuuksiensa mukaisesti estää tavaroiden päätyminen maihin.
Paradoxically, if the gifts were not declared, then the Customs officials present on the yacht on the evening of the ceremony during which the gifts were given out should, as was their duty, have prevented the goods from being brought onto land.
Voiko komissio edellä esitetyn perusteella ilmoittaa, onko se tietoinen tästä ongelmasta?
Could the Commission confirm whether or not it is aware of this case?
Onko Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF), jonka tehtävänä on torjua EU:n varoihin kohdistuvia petoksia, tietoinen tästä tapauksesta?
Is the European Anti-Fraud Office (OLAF), which has the job of stamping out fraud affecting the EU budget, aware of this case?
Tehtiinkö tulli-ilmoitus?
Were the goods declared at customs?
Voivatko tulliasiamiehet ottaa vastaan lahjoja?
Are customs officials allowed to accept gifts?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006494/2011
Question for written answer E-006494/2011
Aihe: Arvio maailmanlaajuisen maataloustuotannon kasvusta vuoteen 2050 mennessä ja muuntogeenisten organismien viljely
Subject: Estimated increase in world agricultural production by 2050 and cultivation of GMOs
Äskettäisen, yleisesti hyväksytyn arvion perusteella maailman maataloustuotantoa tulee lisätä 70 prosentilla, jotta maailman väestö olisi ravittu vuonna 2050.
According to a widely-cited recent estimate, if the world's population is to be fed in 2050 global agricultural production will have to be increased by 70 %.
Onko komissio samaa mieltä kyseisestä ennusteesta?
Does the Commission agree with this estimate?
Katsooko komissio, että sen oma direktiiviä 2001/18/EY koskeva muutosehdotus muista, ei-tieteellisten perustelujen käytöstä muuntogeenisten organismien viljelyn rajoittamisen laillistamiseksi kansallisella tasolla voisi vaikuttaa EU:n asemaan maailmanlaajuisen elintarviketurvan takaamisessa?
In addition, does it believe its own proposal to amend Directive 2001/18/EC, introducing ulterior motives of a non-scientific nature to legitimate restrictions on GMO cultivation at national level, is liable to affect the EU's role in ensuring secure food supplies in the world?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006495/2011
Question for written answer E-006495/2011
Aihe: Muuntogeenisten organismien viljelystä kasvibiotekniikan tutkimusta varten tehdyn komission ehdotuksen vaikutukset
Subject: The impact on plant biotechnology research of the Commission proposal relating to the cultivation of GMOs
Muuntogeenisten organismien kokeellinen viljeleminen on vähentynyt jatkuvasti edellisen kymmenen vuoden aikana EU:ssa, ja yleisesti julkista tutkimusta kasvibioteknologiasta tuetaan heikosti ja sitä jopa estetään soveltamalla ei-tieteellistä politiikkaa ja kansallisia säännöksiä, jotka eivät ole yhteisön vaatimuksien mukaisia.
The last decade has seen a steady decline in the number of GMO field tests carried out within the EU, and today, owing to the adoption of anti-scientific policies and to national regulations that only loosely adhere to EC law, public research in the field of plant biotechnology is rarely encouraged, if not openly discouraged.
Tämän tilanteen vuoksi alan parhaat tutkijat lähtevät Euroopasta kolmansiin maihin, joissa heidän tutkimustaan arvostetaan enemmän ja joissa sille on kehitysmahdollisuuksia.
As a result, leading experts in the field are leaving Europe in search of countries where their research activities will be held in higher regard and benefit from better development opportunities.
Aikooko komissio tehdä jotain kasvibiotekniikan tutkimuksen tukemiseksi ja puuttua siihen, että tämän alan parhaat asiantuntijat lähtevät muualle?
Will the Commission take steps to support plant biotechnology research and to stem the exodus from Europe of the best and brightest in this field?
Voiko komissio selvittää, voiko sen ehdotus muuntogeenisten organismien kansallisesta hyväksymisestä tehdä helpommaksi muuntogeenisten lajikkeiden markkinoiden kansalliset rajoitukset ja siten vaikuttaa vieläkin kielteisemmin näitä tuotteita koskevan tutkimukseen, jolloin niitä voitaisiin käyttää vähemmän ja rajoitetummin Euroopan markkinoilla?
Is the Commission sure that its proposal on national discretion in matters of GMO cultivation will not in fact serve to facilitate the placing of national restrictions on the market for GM varieties, and, as a result, further impede research into GM products and their use in Europe?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006496/2011
Question for written answer E-006496/2011
Aihe: Komission muuntogeenisten organismien viljelyä koskevan ehdotuksen taloudelliset vaikutukset viljelijöiden kilpailukykyyn, elintarvikkeiden hintoihin ja raaka-aineiden tuontiin
Subject: Economic impact of the Commission proposal on GMO cultivation on competitiveness in the farming industry, food prices and raw material imports
Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston laatimassa kertomuksessa muuntogeenisten organismien viljelyn sosiaalis-taloudellisista vaikutuksista vahvistetaan, että Espanjan, Portugalin, Romanian ja Tšekin tasavallan muuntogeenisen maissin tuottajat ovat ilmoittaneet, että tuotannon määrä on kasvanut keskimäärin 12,5 prosenttia tavanomaisiin tuottajiin verrattuna.
The report by DG SANCO on the socioeconomic implications of GMO cultivation states that growers of genetically modified maize in Spain, Portugal, Romania and the Czech Republic have, on average, recorded yields up to 12.5 % higher than conventional farmers.
Tässä kertomuksessa todetaan lisäksi, että Romaniassa vuoteen 2007 asti viljelty geneettisesti muunnettu soija lisäsi tuotantoa 31 prosentilla tavanomaiseen soijaan verrattuna.
The report also states that genetically modified soybeans cultivated in Romania until 2007 generated a 31 % increase in productivity compared with the conventional variety.
Ennen kuin se ehdottaa muutosta direktiiviin 2001/18/EY muuntogeenisten organismien viljelystä, onko komissio harkinnut ehdotuksensa mahdollista taloudellista vaikutusta?
Prior to drawing up the proposal for a revision of Directive 2001/18/EC on the release of GMOs, did the Commission consider its likely economic impact?
Voiko komissio tehdä arvion vaikutuksista, joita tällä ehdotuksella voi olla: 1.
Can the Commission provide a rough estimate of the impact such a proposal is likely to have on the following: 1.
viljelijöiden kilpailukykyyn ja valinnanvapauteen erityisesti maissinviljelyn alalla? 2.
competitiveness and freedom of choice in the farming industry, in particular in the area of maize production; 2.
elintarvikkeiden kuluttajahintoihin ja erityisesti sellaisten elintarvikkeiden hintoihin, jotka on valmistettu maissista tai joiden tuotannossa on käytetty maissia tai siitä johdettua tuotetta? 3.
food prices for consumers, in particular the price of maize-based foods or foods made using maize or maize-based products; 3.
kolmansista maista peräisin olevan muuntogeenisen aineksen, erityisesti soijan ja maissin, kokonaistuotannon lisääntymisen mahdollisuuteen?
total imports from third countries of GMO raw materials, particularly soybeans and maize?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006497/2011
Question for written answer E-006497/2011
Aihe: Eurooppalainen pyöräilypolitiikka
Subject: European cycling policy
Komissio tuntee todennäköisesti raportin ”Pyöräilyn edistäminen” Pyöräilyn edistäminen, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö B: rakenne- ja koheesiopolitiikka, liikenne- ja matkailuvaliokunta, 2010. , jossa tutkitaan pyöräilyn edistämistä Euroopassa.
The Commission is presumably familiar with the report on The promotion of cycling The promotion of cycling , Directorate‑General for Internal Policies, Policy Department B: Structural and Cohesion Policies, Transport and Tourism, 2010. , which looks at the promotion of cycling in Europe.
Yhtyykö komissio PVV:n mielipiteeseen siitä, että pyöräily ei ole rajat ylittävä aihe?
Does the Commission agree with the PVV that cycling is not a cross-border issue?
Yhtyykö komissio PVV:n mielipiteeseen siitä, että jäsenvaltiot vastaavat itse omasta pyöräilypolitiikastaan?
Does the Commission agree with the PVV that the Member States are responsible for their own cycling policy?
Jos ei, miksi ei?
If not why not?
Yhtyykö komissio PVV:n mielipiteeseen siitä, että pyöräilypolitiikka ei kuulu millään lailla Euroopan unionille?
Does the Commission agree with the PVV that there is no role for the EU in the area of cycling policy?
Yhtyykö komissio PVV:n mielipiteeseen siitä, että on yleensä naurettavaa myöntää Euroopan unionin varoja pyöräilyn edistämistä Euroopassa koskeviin tutkimuksiin?
Does the Commission agree with the PVV that it is absurd for European money to be spent on studies on the promotion of cycling in Europe?
Yhtyykö komissio PVV:n mielipiteeseen siitä, ettei Euroopan unionin varoja saa käyttää tulevaisuudessa enää yhtään pyöräilypolitiikan edistämiseen?
Does the Commission agree with the PVV that in future not another cent of European money should go into the promotion of cycling policy?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006498/2011
Question for written answer E-006498/2011
Aihe: Suurlähettiläs Kuneralpin haastattelu
Subject: Interview with Ambassador Kuneralp
Onko komissio pannut merkille EUobserver-verkkosivustolla (20. kesäkuuta) julkaistun suurlähettiläs Kuneralpin haastattelun?
Has the Commission read the interview with Ambassador Kuneralp published in Euobserver (20 June)?
Voiko komissio vahvistaa, edustaako suurlähettiläs Kuneralp Turkin hallituksen virallista kantaa EU:n kanssa käytäviin neuvotteluihin?
Can it confirm whether Ambassador Kuneralp’s view represents the official position of the Turkish Government with regard to negotiations with the EU?
Onko se sitä mieltä, että haastattelu edistää Turkissa myönteistä mielipidettä Euroopan unionista?
Does it consider that the interview will help support a positive stance in Turkey vis-à-vis the European Union?
Voiko se kertoa, mitä neuvottelulukuja voidaan avata ja millä edellytyksillä, erityisesti Turkin kilpailua koskevan neuvotteluluvun tavoitteissa edistymisen osalta?
Could it indicate which chapters could be opened on what conditions, in particular with regard to progress in Turkey in relation to the competition chapter?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006499/2011
Question for written answer E-006499/2011
Aihe: Uusi näkemys Turkista
Subject: A new vision for Turkey
Turkki jätti jäsenyyshakemuksensa vuonna 1987, mutta liittymisneuvottelut aloitettiin vasta vuonna 2005. —
Turkey applied for membership in 1987, but negotiations did not start until 2005.
Komission jäsen Fülen vuoden 2010 laajentumisstrategian esittelyn yhteydessä antamien lausuntojen mukaan laajentuminen ”on erinomainen esimerkki siitä, miten naapurisuhteisiimme liittyvät suuret haasteet voidaan muuntaa mahdollisuudeksi taata turvallisempi ja menestyvämpi Eurooppa”. —
When presenting the 2010 strategy for enlargement, Commissioner Füle said that enlargement ‘shows how we can turn serious challenges on our doorstep into opportunities: opportunities for a more secure and prosperous Europe’.
Turkki on suorittanut EU:n vaatimia taloudellisia, poliittisia ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen liittyviä uudistuksia, ja Kööpenhaminan kriteerien 35 luvusta on tällä hetkellä avoinna 13, ja yksi luku on väliaikaisesti suljettu. —
Turkey has been working to implement the economic, political and human rights-related reforms required by the EU: 13 of the 35 Copenhagen criteria chapters are now open and one has already been provisionally closed.
OECD:n vuoden 2011 ennustuksissa todetaan, että Turkin talous kasvaa 6,5 prosenttia, mikä tekee Turkista maailman 17. suurimman talouden, jota kutsutaan jo ”Euroopan BRIC-maaksi”.
According to OECD forecasts for 2011, the Turkish economy is set to grow by 6.5 %.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006500/2011
Question for written answer E-006500/2011
Aihe: Vuoden 2012 EU:n ruoka-apuohjelman tilanne
Subject: Position regarding the 2012 EU food aid programme
Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 562/2011 olevan jakelusuunnitelman mukaan vuonna 2012 Suomelle ei ole EU:n ruoka-apuun osoitettu lainkaan viljatuotteita, pelkästään maitojauhetta (741 304 tonnia eli noin 82 prosenttia Suomen hakemasta määrästä).
According to the distribution plan set out in Commission Implementing Regulation (EU) No 562/2011 the food aid allocated to Finland for 2012 will not include any cereals, but will consist solely of skimmed milk powder (741.304 tonnes or about 82% of the quantity that Finland applied for).
Syynä tähän on se, että EU:n interventiovarastoissa on tällä hetkellä viljaa vain 6 prosenttia siitä määrästä, jota on haettu jäsenmaista EU:n ruoka-apuohjelmaan liittyen.
The reason is that the cereals currently available in EU intervention stocks amount to just 6% of the volume distributed in Member States under the EU food aid programme.
Tilanne on poikkeuksellinen myös sen vuoksi, että markkinoilta ei voida enää ostaa tuotteita määrärahalla, kuten aiemmin on tehty sellaisina vuosina, jolloin EU:n interventiovarastoissa ei ole ollut riittävästi interventioviljaa ruoka-apuohjelman tarpeisiin nähden.
The situation is also exceptional to the extent that it is no longer possible to buy products on the market and pay for them out of the budget, contrary to what happened in previous years when there were not enough cereals in the EU intervention stocks to meet the needs of the food aid programme.
Taustalla on EU:n tuomioistuimen 13. huhtikuuta 2011 antama päätös Saksan esittämään kanteeseen.
The root cause lies in the ruling handed down by the Court of Justice on 13 April 2011 in response to an action brought by Germany.
Tuomioistuimen mukaan komission jakelusuunnitelmassa olevat määrät tulee suhteuttaa interventiovarastojen määriin.
The Court maintains that the quantities specified in the Commission’s distribution plan have to be in proportion to the volumes of intervention stocks.
Määrärahalla tehtävät hankinnat ovat yhteistä markkinajärjestelyä koskevan asetuksen ((EY) N:o 1234/2007, 27 artikla) vastaisia.
Purchases using budget appropriations are contrary to the regulation governing the common market organisation (Regulation (EC) No 1234/2007, Article 27).
Viime vuosina Suomessa on jaettu EU:n ruoka-apuna kymmenkuntaa eri tuotetta, muun muassa jauhoja, näkkileipää, mysliä ja pastaa.
The range of EU food aid distributed in Finland in recent years has encompassed dozens of products, including flour, crispbread, muesli, and pasta.
Pahimmillaan voi käydä niin, että EU:n ruoka-avun rinnalla jaettu, muualta lahjoituksena saatu ruoka ja ateriat jäävät jakamatta.
At worst it could happen that food and meals donated from other sources, over and above EU food aid, will not be distributed either.
Mikäli ruokajakelutoiminta EU:n ruoka-apuohjelman tuotevalikoiman voimakkaan supistumisen vuoksi näivettyisi, olisi vapaaehtoisorganisaatioiden uudelleen kokoaminen erittäin haasteellista.
If the selection of products supplied under the EU food aid programme were to be severely narrowed and food distribution, as a result, were to peter out, voluntary organisations would find it very hard to regroup.
Suomessa EU:n ruoka-apua jakavat muun muassa Evankelis-luterilainen kirkko, Pelastusarmeija ja monet muut kristilliset seurakunnat ja järjestöt sekä Mannerheimin Lastensuojeluliitto, jotka toimivat pääosin vapaaehtoistyön kautta.
In Finland EU food aid is distributed by bodies including the Evangelical Lutheran Church, the Salvation Army and many other Christian parishes and organisations, and the Mannerheimin Lastensuojeluliitto (Mannerheim League for Child Welfare), which rely mainly on voluntary work.
Edellä olevan perusteella tiedustelen, mihin pikaisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta myös ensi vuonna kaikissa unionin jäsenmaissa voidaan EU:n ruoka-apuna vähävaraisille kansalaisille jakaa maitojauheen ohella myös erilaisia viljatuotteita?
In the light of the foregoing, what immediate steps will the Commission take to ensure that the EU food aid to be distributed next year to the most deprived persons in all the Member States, instead of being confined to skimmed milk powder, can also include cereal products?
Komissio on tietoinen vakavista seurauksista, jotka aiheutuvat vähävaraisimmille henkilöille suunnatulle elintarvikkeiden jakelutoiminnalle vuoden 2012 suunnitelman määrärahojen pienentämisestä.
The Commission is aware of the serious consequences that the reduced budget for the 2012 plan will have on the food distribution activities to the most deprived persons.
Kuten arvoisa parlamentin jäsen on perustellusti todennut, elintarvikkeiden jakelua koskevan vuoden 2012 suunnitelman määrärahojen merkittävä pienentäminen on seurausta 13. huhtikuuta 2011 annetusta unionin tuomioistuimen tuomiosta Asia T-576/08 (Saksa v. komissio) , jossa todettiin, että markkinoilta tehtäviä hankintoja koskevat vuoden 2009 suunnitelman säännökset ovat lainsäädännön vastaisia.
As rightly indicated by the Honourable Member, the drastic reduction in the budget of the 2012 food distribution plan is a direct consequence of the judgment of the Court of Justice, issued on 13 April 2011 Case T-576/08 ( Germany v Commission ). , which found the provisions of the 2009 plan for market purchases to be unlawful.
Sen vuoksi komissiolla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin rajata vuoden 2012 jakelusuunnitelma koskemaan ainoastaan interventiovarastoissa saatavilla olevia tuotteita.
Therefore, the Commission had no choice but to confine the 2012 distribution plan to products available in intervention stocks.