natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mitä komissio voi tehdä yhdessä näiden kahden jäsenvaltion kanssa asianmukaisen ratkaisun löytämiseksi mahdollisimman pian kysymyksissä 2, 3 ja 4 mainittuihin ongelmiin, jotta kyseiset vanhemmat eivät enää joutuisi odottamaan kahta vuotta merkittävää osaa perheensä tuloista?
What can the Commission do, together with the two Member States in question, to help an adequate solution to be found as soon as possible to the issues referred to in questions 2, 3 and 4, so that the parents affected are no longer forced to wait two years for an important part of their family income?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5894/08
WRITTEN QUESTION E-5894/08
Aihe: Salafistien toiminnan kielteiset vaikutukset Bosniassa
Subject: Undesirable influence of Salafis in Bosnia
Radikaalimuslimit, jotka tunnetaan nimellä wahhabiitit tai salafistit, aiheuttavat Bosniassa ongelmia muun muassa paikallistasolla.
In Bosnia, radical Muslims known as Wahhabis or Salafis are creating problems at local and other levels.
Kun otetaan huomioon tällainen kehitys, kysyisin komissiolta seuraavaa: 1.
In the light of these developments I should like to ask: 1.
Onko komissio tietoinen salafisteista Bosniassa? 2.
Is the Commission aware of the presence of Salafis in Bosnia? 2.
Mitä mieltä komissio on salafisteista, mitä tulee heidän toimintansa kielteisiin vaikutuksiin muihin kansalaisiin? 3.
What is the Commission’s view of these Salafis as regards the undesirable influence of their activities on their fellow-citizens? 3.
Missä määrin tiettyjen salafistien radikaali toiminta heikentää Bosnian ja Hertsegovinan vakautta ja turvallisuutta? 4.
To what extent is the radical action of some Salafis undermining the stability and security of Bosnia and Herzegovina? 4.
On tiedossa, että bosnialaiset salafistit käyttävät Bosniaa logistiikkaan ja virkistymistarkoituksiin, mutta että heillä on mahdollisuuksia paeta maasta suojapaikkoihinsa Skandinaviassa, Itävallassa ja Alankomaissa.
Bosnian Salafis are known to use Bosnia for logistical and recuperation purposes, but they also have places in Scandinavia, Austria and the Netherlands where they can go to ground.
Onko komissio tietoinen tästä salafistien kansainvälisestä verkostosta? 5.
Is the Commission aware of this international network of Salafis? 5.
Missä määrin komissio on ottanut Bosnian ja Hertsegovinan kanssa käymissään neuvotteluissa esille salafistien toiminnan alueella? 6.
To what extent has the Commission been able to raise the subject of the presence of Salafis in the region in its negotiations with Bosnia and Herzegovina? 6.
Pitääkö komissio tätä ongelmaa vakavana ja onko se valmis antamaan sille pysyvän paikan Bosnian ja Hertsegovinan liittymisneuvottelujen esityslistalla? 7.
Is the Commission taking this problem seriously, and is it prepared to make it a permanent item on the agenda of negotiations concerning the European integration of Bosnia-Herzegovina? 7.
Onko komissio tietoinen Edina Becirevicin tutkimuksesta ” The Bosnian Approach to the Fight against Terrorism ”, joka on osa I. Prezeljin toimittamaa kokoelmateosta ” The fight against terrorism and crisis management in the Western Balkans ” (IOS Press 2008)?
Is the Commission aware of the study by Edina Becirevic, ‘The Bosnian Approach to the Fight against Terrorism’, in the collection of essays edited by I. Prezelj The fight against terrorism and crisis management in the western Balkans (IOS Press 2008)?
Entä onko komissio tietoinen Evan F. Kohlmannin artikkelista ” The Afghan-Bosnian Mujahideen Network in Europe ” (Swedish National Defense College, 2006) http://www.fhs.se/upload/webbadmin/organisation/cats/kohlmann.doc? 8.
Is the Commission also aware of the article by Evan F. Kohlmann, ‘The Afghan-Bosnian Mujahideen Network in Europe’ (Swedish National Defence College, 2006), http://www.fhs.se/upload/webbadmin/organisation/cats/kohlmann.doc ? 8.
Kun nämä molemmat julkaisut otetaan huomioon, miten komissio aikoo tukea Bosnian ja Hertsegovinan nykyistä hallitusta sen toiminnassa (salafistisen) muslimiväestön toteuttaman radikalisoinnin torjumiseksi?
In the light of these two publications, how will the Commission support the present government of Bosnia and Herzegovina in combating the radicalisation of the (Salafi) Muslim population?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5895/08
WRITTEN QUESTION E-5895/08
Aihe: Ihmiskauppaa koskevat tiedot
Subject: Data on human trafficking
Ihmiskauppa on edelleen yksi ongelmista, jota vastaan EU ja monet muut maailman valtiot joutuvat jatkuvasti kamppailemaan.
Human trafficking remains one of the most pressing problems facing the EU and many other countries in the world.
Sen ”peitellystä” luonteesta huolimatta voidaan arvioida, että tästä rikollisesta toiminnasta saadut tulot ovat joka vuosi miljardeja euroja.
Despite its ‘hidden’ character, this criminal activity is estimated to generate billions of euros in profits every year.
Jotta ongelmaa vastaan voitaisiin taistella tehokkaasti, viranomaisilla täytyy olla mahdollisimman tarkkoja koko Euroopan alueelle sovellettavissa olevia tietoja.
If trafficking is to be fought effectively, the authorities need to have more concrete data applying to the entire European area.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5902/08
WRITTEN QUESTION E-5902/08
esittäjä(t): Anni Podimata (PSE) ja Katerina Batzeli (PSE)
by Anni Podimata (PSE) and Katerina Batzeli (PSE)
Aihe: Valtiontukiin liittyvä yhteisön oikeuden rikkominen tapauksessa, jossa Aluminium de Grece -yrityksen luokitusta on muutettu itsenäisestä sähkön tuottajasta yhteistuottajaksi
Subject: Infringement of Community law on state aid in the case of the change in category for the Aluminium of Greece undertaking from electricity self-producer to co-producer
Tästä lupamuutoksesta aiheutuu 80–90 miljoonan euron vuotuiset vahingot Kreikan kansalliselle sähköyhtiölle (DEI), joka on pakotettu ostamaan AtE:n tuottamaa sähköä hintaan 70–80 €/MWh samalla, kun viimeksi mainittu itse ostaa sähköä huomattavasti halvemmalla (45–50 €/MWh).
This change in the licence is costing the Greek state electricity company DEI between EUR 80 and 90 million per year, since it is obliged to purchase the electricity produced by the ATE at a cost of EUR 70-80/ mWh, whilst the ATE purchases electricity from the DEI at a much lower price (EUR 45-50/mWh).
Se, että laitos toimii yhteistuotannon keskuksena, hyödyttää AtE :a, joka on yksi Kreikan eniten energiaa kuluttavista teollisuuslaitoksista, ja rankaisee samalla taloudellisesti DEI:tä, jonka on pakko ostaa tukkumarkkinoilla sähköä, jota AtE sylkee järjestelmään hintarajoituksen avulla muodostetuilla kiskurihinnoilla.
The fact that the plant operates as a co-production station benefits the ATE, which is among the Greek industries with the highest energy consumption, whilst financially penalising the DEI, which is obliged to purchase the energy that the ATE injects into the system on the wholesale market, at high prices that are set using the system limit price.
Nämä kulut siirtyvät viime kädessä kuluttajien maksettaviksi hinnankorotusten muodossa.
This financial burden will ultimately be passed on to consumers through higher charges.
Yhteisön varoista on lisäksi tuettu periaatteessa AtE:n tarpeiden täyttämiseen tarkoitetun voimalaitoksen rakentamista.
The construction of the power station, whose aim was in principle to cover the needs of the ATE, was subsidised with Community funding.
Ottaen huomioon edellä mainitun, katsooko komissio toimilupaluokan muuttamisen olevan AtE-yritykselle annettua laitonta valtiontukea ja aiheuttavan siten kilpailun vääristymistä?
Does the Commission consider that the change in category for the licence represents illegal state aid in favour of the ATE that is leading to a distortion of competition?
Missä määrin AtE tulisi komission mielestä velvoittaa maksamaan takaisin yhteisön varoja, joilla on nähtävästi katettu osa yhtiön voimalaitoksen rakentamiskustannuksista?
To what extent will it oblige the ATE to repay the Community funding that appears to have covered part of the expenses incurred in constructing its power station?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5903/08
WRITTEN QUESTION E-5903/08
Aihe: Petrellan luovuttaminen
Subject: Extradition of Marina Petrella
Ottaen huomioon, että Italian viranomaiset ovat esittäneet luovutuspyynnön Marina Petrellasta, joka vuonna 1992 tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen julmista veritöistä, jotka tehtiin vuosina 1980–1982, kun hän kuului roomalaiseen terroristiryhmään Brigate Rosse.
Having regard to the extradition order issued by the Italian authorities in respect of Marina Petrella, who was sentenced to life imprisonment in 1992 for extremely serious acts of violence committed between 1980 and 1982 while she was a member of the Roman section of the Red Brigades terrorist group;
Ottaen huomioon, että Brigate Rosse on yhä aktiivinen terroristijärjestö, joka oli vastuussa viimeksi bolognalaisen professori Marco Biagin murhasta 19. maaliskuuta 2002.
having regard to the fact that the Red Brigades are a terrorist group which is still active and which was responsible for the murder of Prof. Marco Biagi in Bologna on 19 March 2002;
Ottaen huomioon, että Petrella pidätettiin Ranskassa vuonna 2007 ja että Ranskan tasavallan presidentti päätti olla luovuttamatta Petrellaa niistä ikään ja terveydentilaan liittyvistä humanitäärisistä syistä, jotka mainitaan jäsenvaltioiden 13. joulukuuta 1957 hyväksymässä rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskevassa eurooppalaisessa yleissopimuksessa.
having regard to Marina Petrella's arrest in France in 2007 and the French President's decision on humanitarian grounds not to authorise her extradition in accordance with the reservation relating to the age and state of health of the persons concerned made when depositing the instrument of ratification of the European Convention on Extradition on 13 December 1957;
Ottaen huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklassa määrätään, että unionin tavoitteena on antaa kansalaisille korkeatasoinen suoja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella ehkäisemällä ja torjumalla järjestäytynyttä tai muuta rikollisuutta, erityisesti terrorismia.
having regard to Article 29 of the TEU, which establishes that the EU's objective is to provide citizens with a high level of safety within an area of freedom, security and justice by preventing and combating crime, organised or otherwise, in particular terrorism;
Ottaen huomioon eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä tehdyn päätöksen 2002/584/YOS.
having regard to Framework Decision 2002/584/JHA on the European arrest warrant;
Ottaen lisäksi huomioon, että terrorismin torjunta on yksi Euroopan unionin tavoitteista ja että uhrien oikeuksien, kuten oikeus saada oikeutta ja suojelua, puolustaminen on erottamaton osa terrorismin vastaista toimintasuunnitelmaa.
having regard to the fact that the fight against terrorism is a priority objective of the European Union and that the safeguarding of the rights of victims, including the right to obtain justice and to their protection, is an integral part of the action plan against terrorism;
Onko luovutuspyynnön hylkääminen humanitäärisistä syistä ristiriidassa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomisen hengen kanssa, oikeudellisten päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen kanssa sekä eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä annettujen säädösten kanssa? —
does the Council not consider that the refusal to authorise the extradition on humanitarian grounds is incompatible with the spirit underlying the establishment of the area of freedom, security and justice, the principle of mutual recognition of judicial decisions and the provisions of the European arrest warrant? —
Eikö ranskalaisten vastustuksen pitäisi päättyä, jotta terrorismin uhrien ja heidän perheittensä oikeuksia voitaisi suojella Euroopan alueella?
does the Council not consider that the French reservation should be lifted in order to protect the right of victims of terrorism and members of their families to obtain justice within the European area?
Jäsenvaltiot voivat eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä tehdyn puitepäätöksen 2002/584/YOS 32 artiklan nojalla antaa lausumia puitepäätöksen tilapäisen soveltamisalan rajoittamiseksi.
Article 32 of Framework Decision 2002/584/JHA on the European arrest warrant allowed Member States to make statements limiting the framework Decision's applicability in time.
Ranska on käyttänyt tätä mahdollisuutta ja ilmoittanut, että se aikoo täytäntöönpanovaltiona käsitellä ennen 1. marraskuuta 1993, joka on Maastrichtissa 7. helmikuuta 1992 allekirjoitetun Euroopan unionista tehdyn sopimuksen voimaantulopäivä, tapahtuneita tekoja koskevat luovutuspyynnöt ennen 1. tammikuuta 2004 käytössä olleen luovuttamisjärjestelmän mukaisesti.
France availed itself of that option by stating that, as an executing state, it would continue to deal with requests relating to acts committed before 1 November 1993, the date of entry into force of the Treaty on European Union, signed in Maastricht on 7 February 1992, in accordance with the extradition system applicable before 1 January 2004.
Näin ollen Ranska soveltaa ennen kyseistä päivää tapahtuneisiin tekoihin rikoksen johdosta tapahtuvasta luovuttamisesta 13. joulukuuta 1957 tehtyä eurooppalaista yleissopimusta eikä puitepäätöstä 2002/584/YOS.
Hence, for acts occurring before that date, France applies the Council of Europe Convention of 13 December 1957 on extradition, instead of Framework Decision 2002/584/JHA.
Lisäksi, kuten kysyjä muistanee, Ranska teki rikoksen johdosta tapahtuvasta luovuttamisesta vuonna 1957 tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen ratifioimiskirjan tallettamisen yhteydessä varauman kyseessä olevien henkilöiden iän ja terveydentilan osalta.
Furthermore, as the Honourable Member recalls, when depositing the instrument of ratification of the European Convention on Extradition of 1957, France made a reservation relating to the age and state of health of the persons concerned.
Vaikka neuvosto toteaakin, että yleissopimuksen 26 artiklan 2 kohdan mukaan ”Varauman tehneen sopimuspuolen on peruutettava se niin pian kuin olosuhteet sen sallivat.”, neuvoston tehtävä ei ole antaa lausuntoja päätöksestä, jonka yksittäinen jäsenvaltio on tehnyt kansallista toimivaltaansa käyttäen ja samaa yleissopimusta soveltaen.
While recalling that according to Article 26(2) of the Convention ‘… Any Contracting Party which has made a reservation shall withdraw it as soon as circumstances permit.’, it is not for the Council to comment on a decision taken by a Member State under the same Convention, in exercising its own national powers.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5904/08
WRITTEN QUESTION E-5904/08
Aihe: Laajentuminen Nizzan sopimuksen mukaan
Subject: Enlargement under the Nice Treaty
Voiko komissio ilmaista, onko Islannin mahdollista Nizzan sopimuksen määräysten mukaisesti liittyä Euroopan unioniin ja euroalueeseen?
Could the Commission indicate as to whether it is possible under the provisions of the Nice Treaty for Iceland to join the European Union and the eurozone?
Jos ei, mitä muutoksia perussopimuksiin tulisi tehdä, jotta Islannin liittyminen olisi mahdollista?
If not, what amendments would need to be made to the Treaties to make Iceland's accession possible?
Voisiko Lissabonin sopimuksen ratifiointi helpottaa liittymisprosessia?
Would ratification of the Lisbon Treaty facilitate this process?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5905/08
WRITTEN QUESTION E-5905/08
Aihe: Romaniväestöä käsittelevä EU-tason huippukokous
Subject: EU Roma Summit
Useat Euroopan parlamentin jäsenet tekivät Slovenian puheenjohtajistolle lokakuussa 2007 ehdotuksen uusista käytännöistä romanivähemmistöihin liittyvien aiheiden käsittelyssä EU:n tasolla.
In October 2007, a large group of Members of the European Parliament tabled a proposal to the then Slovene Presidency of the EU to introduce a new practice in dealing with Roma issues at EU level.
Ehdotuksessa esitettiin vuosittaisen romaniväestöä käsittelevän EU-konferenssin järjestämistä, joka toimisi siltana tietojen ja ideoiden vaihdolle siitä, miten kyseisiä asioita voitaisiin käsitellä EU:n tasolla tulevaisuudessa.
The proposal concerned the introduction of an annual EU conference on Roma issues which would be a platform for information exchange and explore ideas on how to deal with the issues at EU level in the future.
Euroopan komissio toteutti ehdotuksen, mikä johti romaniväestöä käsittelevän EU-tason huippukokouksen järjestämiseen syyskuussa Brysselissä.
The European Commission followed-up the idea, which evolved into the holding of an EU Roma Summit in September in Brussels.
Voiko komissio kertoa viikkoja ensimmäisen romaniväestöä käsittelevän huippukokouksen jälkeen, mikä kokouksen tulos ja erityisesti sen päätelmät olivat?
Weeks after the first EU Roma Summit, I would like to know what the outcome of the Summit was, with specific reference to the conclusions?
Kuinka paljon rahaa käytettiin romaniväestöä käsittelevän huippukokouksen järjestämiseen?
How much money was invested in organising the EU Roma Summit?
Miten tämän huippukokouksen jälkeen aiotaan edetä?
What is the follow-up to the EU Roma Summit?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5906/08
WRITTEN QUESTION E-5906/08
Aihe: Erillinen linja-auto siirtolaisille
Subject: Immigrant-only buses
Trapanin maakunnassa, Salina Granden seudulla toimii turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus.
The town of Salina Grande, in the province of Trapani, is host to an asylum‑seekers' home.
Siirtolaisten on matkustettava Trapanista Salina Grandeen bussilinjalla numero 31.
To reach Salina Grande, immigrants have to take the 31 bus from Trapani.
ATM span eli Trapanin maakunnassa liikennöivän linja-autoyhtiön kuljettajat ovat kertoneet linjan 31 matkustajien valittaneen viimeaikoina päihtyneistä ja häiriötä aiheuttaneista siirtolaisista.
According to drivers working for ATM, the company which runs the Trapani province's bus service, there have recently been complaints from passengers on the 31 line about the presence of drunken and troublesome immigrants.
Ratkaistakseen ongelman ATM päätti ensin kumota siirtolaisten oikeuden matkustaa ilman lippua.
To deal with the problem, ATM initially considered refusing immigrant passengers the right to board such buses without buying a ticket.
Moni epäili ratkaisua, kun huomioon otettiin tila, jossa siirtolaiset usein saapuvat vastaanottokeskukseen: kaikilla ei ole edes vaatteita yllään, joten he tuskin pystyvät ostamaan linja-autolippua.
However, this proposal has been criticised by many people because asylum‑seekers are generally in no position to buy tickets, given the state they are in when they arrive at the centre, often without even proper clothing.
Tämän jälkeen ATM päätti julistaa siirtolaisille matkustuskiellon.
ATM therefore decided to introduce a ‘ban on immigrants’ on the buses.
Silminnäkijöiden mukaan kuljettaja päättää, pääseekö siirtolainen linja-autoon, ja päätös perustuu siirtolaisen ihon väriin ja antamaan vaikutelmaan.
According to witnesses, admission on to buses is at the discretion of drivers, who are free to decide which passengers are to be allowed on, according to the colour of their skin or how troublesome they look.
Eräiden mielestä olisi parasta aloittaa siirtolaisia varten erillinen linja-autolinja, jossa olisivat edustettuina myös asevoimat.
Others actually advocate introducing special bus services exclusively for immigrants, with a military escort.
Vaikuttaako komissiosta näiden tapahtumien valossa, että kyseessä olisi tyypillinen ”italialainen tapaus” liittyen vakavaan ja toistuvaan muukalaisvihamielisyyteen?
In view of these developments, does the Commission not consider that a real ‘Italian problem’ is arising as a result of repeated blatantly xenophobic practices, such as this one?
Eikö komission mielestä pikainen puuttuminen ole välttämätöntä, jotta tällainen kehitys estettäisiin niin paikallisella, kansallisella kuin eurooppalaisellakin tasolla?
Does the Commission not consider that urgent action should be taken to stem and reverse this trend by all available means and at all levels — local, national and European?
Kuinka komissio aikoo toimia Italian hallituksen kanssa, jotta tämän kaltaiset perusoikeuksien loukkaukset eivät toistuisi?
What action will the Commission take vis-à-vis the Italian Government to put a stop to such violations of fundamental rights?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5907/08
WRITTEN QUESTION E-5907/08
Aihe: Kielellinen syrjintä
Subject: Linguistic discrimination
Italia on maailman viidenneksi opiskelluin kieli.
Italian is the fifth most widely studied language in the world.
Vaikuttaa siltä, että huolimatta lukuisista vuosien varrella kuulemistamme puoltavista lausunnoista, Euroopan sydämessä ja komissiossa italian kieltä ei arvosteta.
It would seem that, despite the many optimistic statements heard in recent years at the heart of Europe, i.e. the European Commission, this language is not being given due consideration.
Italia ei kuulu niin sanottuihin työkieliin, ja Euroopan unionin toimielinten kilpailuihin osallistuvien kansalaisten on käytettävä englanninkielisiä lomakkeita.
It is not one of the three ‘working languages’, and citizens applying to EU institutions to take part in competitions are required to complete application forms in English.
Itse asiassa yksikielisyys on yhä hallitsevampaa, ja huolimatta kieltävistä lausunnoista komissio edistää yksikielisyyttä.
Monolingualism is increasingly taking over and, despite all the claims to the contrary, is being promoted and supported by the Commission.
Eikö monimuotoisessa Euroopassa tulisi edistää eri kielien tuntemusta?
Should the ‘Europe of diversity’ not, instead, be promoting the learning of languages?
Miksi tämän tavoitteen hengen vastaisesti italian kieltä kohdellaan kaltoin eikä sen kiistämätöntä arvoa kulttuurin, taiteen, musiikin ja suunnittelun kielenä tunnusteta?
Given this objective, why is it showing so little respect for the Italian language and why does it not acknowledge its objective value as a language of culture, art, music and design?
Voisiko komissio osoittaa arvostavansa italian kieltä eikä syrjiä sen käyttäjiä?
Will the Commission signal its intention to show due respect for this language and not to discriminate against those who use it?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-5908/08
WRITTEN QUESTION E-5908/08
Aihe: Viana do Castelon telakan tuet
Subject: Support for the shipyards in Viana do Castelo (Portugal)
Viana do Castelon telakan tilanne ansaitsee edelleenkin kaiken huomion, ottaen huomioon sekä telakan strategisen tärkeyden koko sille laajalle alueelle, jolla telakka sijaitsee, että Pohjois-Portugalia koettelevan vaikean työttömyyden.
The condition of the shipyards in Viana do Castelo (Portugal) remains a major cause for concern, given their strategic importance for the development of the wider region and the problems of unemployment affecting northern Portugal.
Viitaten komission vastaukseen parlamentin jäsenen Ilda Figueiredon esittämään kysymykseen (E‑1962/07)Viana do Castelon telakan tukien puuttumisesta ja ottaen huomioon, että investoinnit ovat telakalla tarpeen, jotta voidaan parantaa tuottavuutta ja taata työntekijöiden oikeuksia kunnioittavien työpaikkojen säilyminen, pyydämme komissiota kertomaan: 1.
Following the Commission's answer to my question (E‑1962/07) on the lack of financial support for the Viana do Castelo shipyards (E‑1962/07), and given the level of investment needed there to improve productivity and guarantee jobs with rights: 1.
Tunteeko komissio ne kielteiset vaikutukset, jotka Viana do Castelon telakalle syntyivät siitä, että anottuja ja ennen 31. maaliskuuta 2005 asetuksen (EY) N:o 1177/2002 perusteella myönnettyjä tukia ei annettu, sekä ne seuraukset, joita tällä voi olla tulevaisuudessa? 2.
Is the Commission aware of the adverse impact on the Viana do Castelo shipyards of the failure to provide the aids requested and agreed before 31 March 2005, as provided for in Regulation (EC) No 1177/2002, and of its possible consequences for the future? 2.