natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Onko komissio tietoinen koiranjalostuksen ongelmista, ja erityisesti niistä, jotka liittyvät puhdasrotuisten koirien sukusiitokseen, perinnöllisiin sairauksiin ja käytösongelmiin?
Is the Commission aware of the problems in dog-breeding, and more specifically those relating to inbreeding, hereditary diseases and behavioural problems in pure-bred pedigree dogs?
Onko komissio tietoinen vastaavista ongelmista, jotka koskevat muita eläimiä?
Is the Commission aware of such problems affecting other species of animals?
Mikä on komission näkemys asiasta?
What is the Commission’s view of the matter?
Onko komissiolla strategiaa puhdasrotuisten eläinten, myös koirien, jalostukseen liittyvän hyvinvoinnin edistämiseksi?
Does the Commission have a strategy for promoting welfare in the breeding of pure-bred animals, including dogs?
Aikooko komissio ryhtyä toimenpiteisiin haitallisten käytäntöjen kitkemiseksi?
Will the Commission take measures in this regard to tackle harmful practices?
Jos aikoo, mihin toimenpiteisiin?
If so, what?
Voiko komissio antaa minulle kattavan yleiskuvan eläinten hyvinvointia ja erityisesti eläinten jalostusta (etenkin puhdasrotuisia eläimiä) koskevasta EU:n lainsäädännöstä?
Can the Commission give me a complete overview of European legislation on animal welfare and particularly on breeding of animals (especially pure-bred animals)?
Miten vastuu on jaettu EU:n ja jäsenvaltioiden välillä puhdasrotuisten eläinten (sekä koirien että muiden eläinten) jalostuksen osalta?
How are responsibilities divided between the EU and Member States with regard to the breeding of pure-bred animals (both dogs and other animals)?
Mikä on kotieläinjalostusta ja polveutumista koskevista vaatimuksista puhdasrotuisten eläinten kaupassa 25. maaliskuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/174/ETY asema EU:n lainsäädännössä?
What is the status within this European legislation of Council Directive 91/174/EEC of 25 March 1991 laying down zootechnical and pedigree requirements for the marketing of pure-bred animals?
Direktiivissä säädetään, että puhdasrotuisten eläinten kaupan pitämistä ei kielletä, rajoiteta tai estetä kotieläinjalostuksen tai polveutumisen perusteella.
The latter Directive stipulates that the marketing of pure-bred animals must not be prohibited, restricted or impeded on zootechnical or pedigree grounds.
Mitä mieltä komissio on säännöksestä sisäsiitosta koskevan käytännön valossa?
In view of the practice of inbreeding, what does the Commission think about this provision?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8689/2010
Question for written answer E-8689/2010
Aihe: Asetuksen (EY) N:o 883/2004 tulkintaan liittyvät ongelmat, jotka koskevat kahta eläkettä saavia henkilöitä
Subject: Problems with the interpretation of Regulation (EC) No 883/2004 for people in receipt of two pensions
Tämän Alankomaiden kannan tuloksena toisen jäsenvaltion on maksettava sairaanhoidosta, jos eläkkeelle jäänyt henkilö luopuu oikeudestaan AOW-eläkkeeseen.
As a result of this position on the part of the Netherlands, if a retired person waives his entitlement to AOW pension, another Member State has to pay for medical care.
Kyseinen kanta saattaa vaikuttaa myös eläkkeisiin ja muihin sosiaaliturvan alueisiin.
Moreover, this position may also affect pensions and other fields of social security.
Eikö tämä kanta heikennä oikeuden siirtoa koskevien sääntöjen puolueettomuutta siinä jäsenvaltiossa, joka on taloudellisesti vastuussa terveydenhoidosta, tarkemmin sanottuna asetuksen (EY) N:o 883/2004 23–26 artiklan, ja ennen kaikkea 23 artiklan, soveltamista?
Does this position not undermine the neutrality of the assignment rules of the Member State which is financially liable for medical provision, and more particularly the application of Articles 23 to 26 of Regulation (EC) No 883/2004, and most of all, Article 23?
Käsittääkseni Belgian RIZIV sekä Saksan toimivaltainen viranomainen kieltäytyvät toistaiseksi hyväksymästä Alankomaiden perusteluja.
I understand that the Belgian RIZIV and also the competent authority in Germany are for the time being refusing to accept the Netherlands’ reasoning.
Asetuksen (EY) N:o 883/2004 mukaan kahta eläkettä saaviin henkilöihin sovelletaan asuinvaltion sääntöjä.
Regulation (EC) No 883/2004 lays down that the rules of the State of residence apply to people in receipt of two pensions.
Alankomaiden AOW-eläkkeen lisäksi Belgiasta eläkettä saavien Alankomaissa asuvien rajatyöntekijöiden on kuitenkin maksettava tukimaksu Belgian eläkehallinnolle.
However, frontier workers living in the Netherlands who in addition to their Dutch AOW pension receive a Belgian pension have to pay a solidarity contribution to the Belgian pension administration.
Tässä yhteydessä haluan esittää komission jäsenelle seuraavat kysymykset: 1.
In this context I should like to put the following specific questions to the Commissioner: 1.
Hyväksyykö komissio Alankomaiden viranomaisten asetusta (EY) N:o 883/2004 koskevan tulkinnan kahta eläkettä saavien henkilöiden sairausvakuutuksesta?
Does the Commission endorse the interpretation of Regulation (EC) No 883/2004 by the Dutch authorities as regards the health insurance of people in receipt of two pensions?
Jos hyväksyy, niin miksi?
If so, why?
Miten komissio luokittelee tällaisen tukimaksun?
How does the Commission classify this solidarity contribution?
Onko se maksu vai vero?
Is it a levy or a tax?
Onko se asetuksen (EY) N:o 883/2004 mukainen?
Does it accord with Regulation (EC) No 883/2004?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8690/2010
Question for written answer E-8690/2010
Aihe: Viiniala: istutusoikeusjärjestelyn päättyminen
Subject: Wine sector: end of the planting right regime
Viinialaa koskevassa yhteisön säännöstössä (asetus (EY) N:o 1234/2007, jota on täydennetty asetuksella (EY) N:o 479/2008) säädetään istutuskiellon päättymisestä ja sen vuoksi seuraavasta istutusoikeuksien kumoamisesta 1. tammikuuta 2016 alkaen.
The wine sector legislation (Regulation (EC) No 1234/2007 in conjunction with Regulation (EC) No 479/2008) stipulates that the planting ban will be lifted from 1 January 2016 and hence that planting rights will be abolished on that date.
Tämä radikaali viinialan muutos aiheuttaa pelkoja viinintuotannon siirtymisestä pois perinteisiltä alueilta ja taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien ongelmien syntymisestä nykyisillä tuotantoalueilla.
This radical change to the face of wine-growing gives cause to fear that production will be shifted away from its traditional sites and economic, social, and environmental problems will arise in existing wine-growing areas.
Onko komissio jo arvioinut, miten istutusoikeuksien kumoaminen heikentää viinialan markkinoita? —
Has the Commission considered how the wine market might be destabilised by the abolition of planting rights? —
Miten komissio aikoo estää tämä heikentymisen? —
How does it intend to forestall such disruption? —
Mikä on komission arvio markkinoiden ja alan tilanteesta kyseisen rajoituksen päätyttyä? —
How does it expect the market and the sector to evolve once the current restrictions have ended? —
Eikö komissio katso, että tämän rajoituksen päättyminen voi hukuttaa viinimarkkinat huonolaatuisella viinillä, kun otetaan huomioon, että uusien istutusten kielto on peräisin vuodelta 1976 ja että se otettiin käyttöön tuotannon rakenteellisen ylijäämän torjumiseksi? —
Bearing in mind that the ban on new planting dates back to 1976 and was imposed in order to deal with the structural production surplus, does it not believe that the removal of restrictions will serve to flood the market with inferior wine? —
Mitä hyötyä on edistää viinin kaltaisen tuotteen laadun heikentymistä ja mahdollistaa laadun heikentyminen tai tehdä sen ylläpitämisestä vähemmän kannattavaa, kun otetaan huomioon, että Eurooppa erottuu tällä hetkellä muista alueista kuluttajille tarjottavien tuotteiden laadun ja tietyn tuotannon erinomaisuuden perusteella?
Given that Europe is noted for the quality of its consumer products on the whole and in some cases for their excellence, what advantage does the Commission see in encouraging a decline in the quality of wine and creating a situation in which standards will be lowered or it will become less profitable to maintain them?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8691/2010
Question for written answer E-8691/2010
Aihe: Kroonisen myelooisen leukemian (KML) hoito (puuttuva ennakkoarviointi)
Subject: Treatment of chronic myelogenous leukaemia (CNL) (no prior evaluation)
Olen kiinnittänyt huomiota siihen, että kroonisen myelooisen leukemian (KML) hoitamista varten on olemassa vaikuttava aine (nilotinib), jolla on myönteisiä vaikutuksia aikaisemmille hoitomenetelmille vastustuskykyisten tai niitä sietämättömien aikuisten Philadelphia-kromosomille taudin kroonisessa ja kiihtyvässä vaiheessa.
It has been reported that an active substance (nilotinib), indicated for the treatment of Philadelphia chromosome positive chronic myelogenous leukaemia, in the chronic or accelerated phase, in adults resistant to, or intolerant of, the earlier therapy, has not been evaluated with a view to hospital use in Portugal.
Tilanne on mielestäni kummallinen, kun otetaan huomioon, että kyseessä olevalla kahdella vaikuttavalla aineella (nilotinib ja dasatinib) on samat terapeuttiset käyttötarkoitukset kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ja että näiden kahden tuotteen välillä on todettu terapeuttinen ekvivalenssi tehokkuuden ja turvallisuuden osalta (nilotinib on hyväksytty 82 maassa – mukaan lukien kaikki EU:n jäsenvaltiot – ja saatettu markkinoille 52 maassa).
Given that the two active substances (nilotinib and dasatinib) have the same therapeutic indications in all of the EU Member States and are therapeutically equivalent in terms of their efficacy and safety profiles (nilotinib has been approved in 82 countries — including all Member States — and marketed in 52), this situation is surprising.
Portugalilaisilta potilailta on evätty jälleen kerran tehokas terapeuttinen vaihtoehto, joka on saatavilla muualla Euroopassa ja joka tässä erityisessä tapauksessa voisi edistää alan luonnollista kilpailua (joka on tällä hetkellä olematonta) ja joka hyödyttäisi selvästi suoraan sairaaloita ja vähentäisi mahdollisesti terveysministeriön kustannuksia, kun otetaan huomioon, että päivittäisen nilotinib-hoidon kustannus (129 euroa) on vähemmän kuin päivittäisen dasatinib-hoidon kustannus (129,2 euroa).
Once again, Portuguese patients are being denied an efficacious therapeutic alternative which is available in the rest of Europe and which could, in this specific instance, foster natural competition in the sector (this is not happening at the present time), leading to obvious direct benefits for hospitals and a possible saving for the Ministry of Health, since daily treatment with nilotinib (EUR 129) costs less than treatment with dasatinib (EUR 129.2).
On otettava huomioon, i) että innovatiiviset lääkkeet voivat olla tärkeitä – kuten esimerkiksi tässä tapauksessa – syöpäpotilaiden hoidon kannalta, ii) että direktiivissä 2001/83/EY säädetään lääkeaineiden saattamista koko yhteisön alueella koskeva keskitetty menettely iii) ja että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6 artiklassa annetaan unionille toimivalta suojella ja kohentaa ihmisten terveyttä.
(i) Novel medicines such as the one concerned here have a key role to play in therapeutics and the treatment of persons with cancer; (ii) Directive 2001/83/EC lays down the centralised marketing authorisation (MA) procedure applying to medicines in all parts of the Community; (iii) by virtue of Article 6 of the Treaty on the Functioning of the European Union, protecting and improving human health is a matter falling within the EU’s sphere of responsibility.
Mitä mieltä komissio on tästä tilanteesta?
What comments does the Commission have to make about the above situation?
Eikö komissio katso, että kyseessä voi olla kilpailusääntöjen horjuttaminen, mikä hyödyttää yhtä yritystä muiden kustannuksella ja luo monopolitilanteen? —
Does it not think it possible that the rules on competition are in this case being undermined in such a way as to favour one company at the expense of the rest, thus creating a monopoly? —
Mitä Euroopan komissio voi tehdä taatakseen kilpailun markkinoilla?
What can the Commission do to ensure that there is competition on the market?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8692/2010
Question for written answer E-8692/2010
Aihe: Ajokortti ja diabetes
Subject: Driving licences and diabetes
Tiede on osoittanut, että ei ole olemassa selviä todisteita siitä, että diabetesta sairastavalla kuljettajalla olisi suurempi todennäköisyys joutua liikenneonnettomuuteen kuin diabetesta sairastamattomalla kuljettajalla.
According to scientific findings, there are no clear indications that a driver with diabetes is more likely to be involved in a road accident than a driver who does not have the disease.
Turvallisuusriskit on luokiteltu vähäisiksi ja riittämättömiksi suurten lainsäädännöllisten rajoitusten oikeuttamiseksi diabetesta sairastaville kuljettajille.
The safety risks have been deemed to be slight and insufficient to warrant major legal restrictions on diabetic drivers.
Vaikka tieteelliset todisteet eivät tue yleisiä rajoituksia insuliinihoidossa oleville diabetesta sairastaville kuljettajille, useat eri jäsenvaltiot vaikuttavat perustelevan rajoitusten säätämistä yhteisön säännöstöllä.
Although scientific evidence does not support sweeping restrictions on all drivers with insulin-treated diabetes, some Member States are apparently taking the view that they can impose such restrictions by virtue of European legislation.
Miten komissio takaa, että direktiiviä sovelletaan yhdenmukaisesti ja oikeudenmukaisesti syrjimättä diabetesta sairastavia kansalaisia?
How does the Commission ensure that the directive is enforced consistently and fairly, without discrimination against citizens with diabetes?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8697/2010
Question for written answer E-8697/2010
Aihe: Komission henkilökunta, osa 2
Subject: Commission staff, mark 2
Liittyen komission kysymykseeni E-5548/2010 antamaan vastaukseen kysyn, estäisivätkö komission esittämät velvoitteet työntekijää ilmoittamasta rikkomuksesta komissiossa, jos asia tulisi julkiseen tietoon.
With regard to the Commission's answer to my Question E‑5548/2010, would the obligations that the Commission outlines preclude an employee reporting wrongdoing in the Commission, if that conduct became known publicly?
Komissio ottaa tietysti huomioon, että työntekijöitä on aiemminkin rangaistu ilmiantamisesta.
The Commission will, of course, appreciate that there is a history of staff being disciplined for whistle-blowing.
Miten komissio huolehtii työntekijöiden velvoitteita koskevien sääntöjen noudattamisesta, kun nämä ovat päättäneet palvelussuhteensa komissioon?
How does the Commission enforce its rules in respect of the obligations of a member of staff after such a person has left the Commission's employment?
Mitä tapahtuu, jos entinen työntekijä rikkoo salassapitolupauksen ilman lupaa?
What occurs when a former member of staff breaches his non-disclosure pledge without authorisation?
Mistä järjestöistä 44 virkamiestä ja muuta työntekijää, jotka eivät ole EU:n kansalaisia, on palkattu?
Of the 44 officials or other staff members who are not EU nationals, from what organisations have these staff and officials been recruited?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8698/2010
Question for written answer E-8698/2010
Aihe: Komission arkistot, kysymys 2
Subject: Commission archives, mark 2
Kysymykseeni E-4902/2010 antamanne vastauksen kohdassa 2 antamanne linkki ei toiminut.
With regard to your reply to my Question E‑4902/2010, the link provided in point 2 was not operative.
Millä perusteella luokittelu ”erittäin salainen” määritellään?
What determines the classification ‘top secret’?
Onko arkistoissa tutkimuksen helpottamiseksi yleisiä ja yksityiskohtaisia aihekohtaisia otsikkoja, jotta tutkijat voivat keskittyä omaan aihealueeseensa?
In order that researchers may focus upon their topic of interest, do the archives contain general and detailed topic headings, to assist research?
Onko arkistoissa tietoja asianosaisten elinten yrityksistä vaikuttaa komissioon ja keskusteluista, joita on käyty EU:n viranomaisten ja jäsenvaltioiden hallitusten ja muiden asianosaisten elinten välillä?
Do the archives contain information relating to the lobbying of the Commission by interested bodies and the exchanges that have occurred between the EU authorities and the governments of the Member States and other interested bodies?
Saavatko tutkijat ottaa asiakirjoista jäljennöksiä?
Are researchers permitted to copy documents?
Voisiko komissio ystävällisesti osoittaa minulle sopivan yhteyshenkilön, joka voi opastaa minua, jotta voin itse tutustua arkistoihin?
So that I may familiarise myself with the archives, would the Commission kindly furnish me with a suitable contact person who may brief me.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8699/2010
Question for written answer E-8699/2010
Aihe: College of Europe -yliopisto ja yliopistollinen Eurooppa-instituutti, osa 2
Subject: College of Europe and the European University Institute, mark 2
Kun otetaan huomioon komission vastaus kysymykseeni E‑5547/2010, esitän komissiolle seuraavat College of Europe ‑yliopistoa koskevat kysymykset: 1.
With regard to your reply to my Question E‑5547/2010, kindly advise, with respect to the College of Europe: 1.
Kuinka moni College of Europe ‑yliopistosta valmistunut on valittu Euroopan parlamentin jäseneksi tai jäsenvaltioiden kansalliseksi poliitikoksi? 2.
How many alumni have become elected politicians in the European Parliament or in national legislatures within the Member States? 2.
Kuinka moni sieltä valmistunut työskentelee EU:n rahoittamissa laitoksissa? 3.
How many alumni work for EU‑financed institutions? 3.
Onko tietoja siitä, kuinka moni heistä kuuluu monikansallisten yhtiöiden hallituksiin?
Is there any information as to how many alumni sit on the boards of multinational corporations?
Lisäksi esitän komissiolle seuraavat yliopistollista Eurooppa‑instituuttia (EUI) koskevat kysymykset: 4.
and with respect to the European University Institute (EUI): 4.
Kuinka paljon suoraa tai epäsuoraa rahoitusta komissio on myöntänyt instituutille? 5.
How much funding, direct or indirect, does the EUI receive from the Commission? 5.
Kuinka moni sieltä valmistunut työskentelee komissiossa tai komission rahoittamissa laitoksissa? 6.
How many graduates are employed by the Commission or Commission-funded organisations? 6.
Kuinka moni komission työntekijä on jollakin tavalla yhteydessä instituuttiin? 7.
How many Commission staff are affiliated to the EUI? 7.
Missä määrin EUI tai siihen liittyvät laitokset antavat komissiolle neuvoja tutkimuksia ja poliittisia asiakirjoja varten, ja missä määrin komissio pyytää poliittisiin kysymyksiin ja Euroopan unionin kehittämiseen liittyvää asiantuntija‑apua EUI:lta tai siihen liittyviltä laitoksilta?
In broad terms, please advise as to the extent to which the EUI or its related bodies advises the Commission in terms of both its research and policy papers, and the extent to which the Commission seeks the specialised advice of the EUI or its related bodies on policy issues and the development of the European Union.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8700/2010
Question for written answer E-8700/2010
Aihe: Yhdistyneen kuningaskunnan kielteinen suhtautuminen EU:n jäsenyyteen, osa 2
Subject: Hostile view of British EU membership, mark 2
Voiko komissio kysymykseeni E-4892/2010 saamani vastauksen osalta vastata aikaisempaan kysymykseen:
With regard to your reply to my Question E‑4892/2010, please answer the earlier question:
Kuinka usein Yhdistyneen kuningaskunnan kielteinen suhtautuminen EU:hun otetaan esille komission sisäisissä keskusteluissa, joissa käsitellään EU:n poliittisen, sosiaalisen ja taloudellisen yhdentymisen kehitystä?
‘How often does the issue of negative British public opinion arise during internal Commission discussions on the progress of European political, social and economic integration?’
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8701/2010
Question for written answer E-8701/2010
Aihe: Tiedustelu, Europol, Eurojust ja Euroopan santarmijoukot
Subject: Intelligence, Europol, Eurojust and the Eurogendarmerie
Pyritäänkö siihen, että Euroopan unioni Europolin ja Eurojustin avulla valvoo, kerää ja jakaa tiedustelutietoa yhteisistä uhista, esimerkiksi terroristitoiminnan aiheuttamista uhista? 3.
Is it envisaged that the European Union will, through Europol and Eurojust, oversee, collect and share intelligence information in respect of common threats such as those posed by terrorist activity?
Kaikkiin Europolin, Eurojustin ja Euroopan santarmijoukkojen henkilökunnan jäseniin sovelletaan oletettavasti henkilöstösääntöjen 11 artiklaa, jonka mukaan heidän edellytetään suorittavan velvollisuutensa ja toimivan ainoastaan yhteisön etujen mukaisesti.
Presumably, all staff at Europol, Eurojust and the Eurogendarmerie are subject to Article 11 of the Staff Regulations, which requires them to carry out their duties and conduct themselves solely with ‘the interests of the Communities in mind’.
Vastaavasti oletetaan, että kyseinen henkilöstö on uskollinen Euroopan yhteisölle.
Similarly, it is presumed that such staff owe their allegiance to the European Communities.
Kirjallisesti vastattava kysymys E-8702/2010
Question for written answer E-8702/2010
Eija-Riitta Korhola (PPE) ja Ville Itälä (PPE)
Eija-Riitta Korhola (PPE) and Ville Itälä (PPE)
Aihe: Lannoitteiden kadmiumpitoisuusrajat EU:ssa
Subject: Limits on the cadmium content of fertilisers in the EU
Yksi EU:n pitkäjaksoisimpia ympäristölainsäädäntöhankkeita, eli lannoitteiden yhtenäiset kadmiumpitoisuusrajat, jakaa jäsenvaltioiden mielipiteet pitkälti valtioiden sijainnin perusteella.
One of the EU’s longest-term environmental legislative projects, namely that concerning common limits on the cadmium content of fertilisers, has divided Member States largely on the basis of their location.
Liittyessään EU:hun vuonna 1995 Suomi, Ruotsi ja Itävalta saivat poikkeusluvalla säilyttää muita EU-maita tiukemmat kadmiumpitoisuusrajat.
When they acceded to the EU in 1995, Finland, Sweden and Austria were granted a derogation allowing them to maintain stricter limits on cadmium content than other Member States.
Syynä tähän on yleinen pyrkimys rajoittaa kadmiumin ja sen yhdisteiden käyttöä niiden suuren myrkyllisyyden vuoksi samoin kuin perinteet maatalouden hoidossa.
The reasons for this lay in the general desire to limit the use of cadmium and its compounds because of their high toxicity, as well as agricultural traditions.
Suomen osalta poikkeusoikeus päättyi 31.12.2005, jolloin Suomi pyysi komissiota jatkamaan oikeuden voimassaoloa.
In Finland’s case the derogation lapsed on 31 December 2005, at which point Finland asked the Commission to extend it.
Komissio teki 3.1.2006 päätöksen jatkaa Suomen saamaa poikkeuslupaa, ja poikkeus on nyt voimassa siihen saakka, kun Euroopan yhteisön tasolla sovelletaan lannoitteiden kadmiumpitoisuutta koskevia yhdenmukaisia toimenpiteitä.
On 3 January 2006 the Commission decided to allow Finland the derogation, which is now to remain in force until harmonised measures relating to the cadmium content of fertilisers are agreed at EU level.
Vuonna 2003 komissio valmisteli asetusta, jolla olisi kolmivaiheisesti alennettu kadmiumpitoisuuksia huomattavasti senhetkisestä tilanteesta suurimmassa osassa EU-maita ja saatettu maat samanvertaiseen asemaan.
In 2003 the Commission drafted a regulation which would, in three stages, have substantially reduced cadmium levels in most Member States and placed Member States in the same position.