natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Miten Israelin hallitus hyötyisi kyseisestä aloitteesta, kun otetaan huomioon, että suurin este kiistan ratkaisemiseen – johon aloite ei edes vaikuttaisi – on luottamuspula palestiinalaisviranomaisen kykyyn taata israelilaisten turvallisuus?
What would the Israeli Government stand to gain from such an initiative, given that a chief obstacle to the resolution of the conflict — which would not be affected by the initiative — is a lack of faith in the Palestinian Authority’s ability to guarantee the security of Israelis?
Oliko korkea edustaja esittänyt ajatuksen Israelin hallitukselle ennen sen julkaisemista kirjeessä?
Had the High Representative put this idea to the Israeli Government before publishing it in a letter?
Jos esitti, mitkä olivat Israelin hallituksen keskeisimmät varaukset?
If so, what were the Israeli Government’s main reservations?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006124/2011
Question for written answer E-006124/2011
Aihe: Työharjoittelun sääntely
Subject: Regulating internships
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on laatimassa kansalaisaloitetta kehottaakseen komissiota laatimaan lainsäädäntöä, jolla säänneltäisiin työharjoittelua EU:ssa ja jossa kiellettäisiin palkaton työharjoittelu.
The European Economic and Social Committee is putting together a citizen’s initiative to encourage the Commission to formulate legislation regulating internships across the EU, which would include a ban on unpaid internships.
Seuraako komissio Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työtä tässä asiassa ja onko se harkinnut kyseistä lainsäädäntöä?
Is the Commission following the work of the European Economic and Social Committee in this regard, and has it given consideration to such legislation?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006125/2011
Question for written answer E-006125/2011
Aihe: Rahoitusalan sääntelyn lisääminen
Subject: Regulation of additional financial sectors
Talouskriisin jälkeen useita ennen sääntelemättömiä rahoitusalan osa-alueita on ryhdytty sääntelemään.
Following the financial crisis we have seen a number of financial sectors being regulated when before there was no regulation.
Vaihtoehtoiset sijoitusrahastot ovat esimerkki tästä.
This was the case with alternative investment funds, for instance.
Aikooko komissio lähitulevaisuudessa ehdottaa lainsäädäntöä sääntelemään muita rahoitusalan osa-alueita?
Does the Commission intend to propose legislation for the purpose of regulating other additional sectors in the near future?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006126/2011
Question for written answer E-006126/2011
Aihe: VP/HR – YK:n Palestiinan valtion tunnustaminen
Subject: VP/HR — UN recognition of a Palestinian state
Palestiinalaishallinto pyrkii saamaan täyden tunnustuksen Palestiinan valtiolle YK:n yleiskokoukselta syyskuussa.
The Palestinian Authority is seeking to gain full recognition as a Palestinian state from the UN General Assembly in September.
Koska kannat asiaan poikkeavat toisistaan EU:n sisällä, YK:n yleiskokouksessa järjestettävä äänestys johtaisi todennäköisesti julkiseen ja haitalliseen kahtiajakoon EU:n jäsenvaltioiden välillä sellaisessa ulkopoliittisessa asiassa, jolla on historiallista painoarvoa.
Owing to diverging views on this within the EU, a vote in the UN General Assembly would likely see a publicly damaging split among EU Member States on a foreign policy issue of historic importance.
Lisäksi aloitteen mahdollinen hyväksyminen vain aiheuttaisi lisää jännitteitä alueella.
Furthermore, if successful, the initiative would serve only to heighten tensions in the region.
Tästä seuraa, että olisi EU:n etujen mukaista estää äänestystä tapahtumasta ja sen sijaan pyrkiä konfliktissa neuvotteluratkaisuun.
Accordingly, it appears to be in the EU’s interest to prevent the vote from taking place and to push instead for a negotiated solution to the conflict.
Unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan hiljattain esittelemässä aloitteessa Israelia kehotettaisiin palestiinalaishallinnon tyynnyttelemiseksi ja YK:n äänestyksen estämiseksi palaamaan ennen heinäkuuta 1967 voimassa olleisiin rajoihin.
An initiative recently unveiled by the EU High Representative for Foreign Affairs would urge Israel to pull back to its pre-June 1967 borders in order to appease the Palestinian Authority and prevent the UN vote.
Tämäkin olisi ongelmallista, sillä myönnytykset eivät olisi tulosta Israelin ja palestiinalaishallinnon välisestä kompromissista.
This may be equally problematic, as the concession would not have been born of a negotiated compromise between Israel and the Palestinian Authority.
Mitä aloitteita Euroopan ulkosuhdehallinto harkitsee neuvottelujen saamiseksi takaisin oikeille raiteille?
What initiatives is the European External Action Service considering with a view to getting negotiations back on track?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006127/2011
Question for written answer E-006127/2011
Aihe: Koheesiopolitiikka ja eurooppalaiset alueellisen yhteistyön yhtymät
Subject: Cohesion policy and EGTC
Tällaisten yhtymien innovatiivisuutta ja niissä mahdollisesti kehittyvää tiivistä yhteistyötä voidaan hyödyntää perusluonteisena välineenä eurooppalaisen alueellisen yhteistyön tavoitteiden saavuttamiseksi.
Their innovative character and the close cooperation that can be developed within an EGTC can transform them into a basic tool for achieving the objectives of European territorial cooperation.
Onko näitä yhtymiä hyödynnetty alkuperäisen tarkoituksensa mukaisesti yhteistyövälineinä?
Have they been used as a tool of cooperation, as expected? —
Jos niiden mahdollisuuksia ei ole hyödynnetty täysin tähän mennessä, tietääkö komissio, mitkä seikat haittaavat niiden käyttöä?
If their potential has not been fully exploited until now, does it know which factors are to blame? —
Liittyvätkö nämä seikat ongelmiin, joita muilla tahoilla on mahdollisesti koheesiopolitiikan kolmannen tavoitteen (eurooppalainen alueellinen yhteistyö) yhteydessä, vai esiintyykö niitä samanaikaisesti tällaisten ongelmien kanssa?
Are these factors linked to — or do they coincide with — difficulties that may have been encountered by other bodies under the third objective of cohesion policy (European territorial cooperation)?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006128/2011
Question for written answer E-006128/2011
Aihe: Pelastuspalvelu ja Interreg IVC
Subject: Civil protection and Interreg IVC
Interreg IVC ‑ohjelman puitteissa on toteutettu – ja toteutetaan parhaillaankin – useita alueidenvälisiä yhteistyöohjelmia, jotka koskevat pelastuspalvelua ja katastrofivalmiutta.
Under the Interreg IVC Programme, a series of interregional cooperation programmes in civil protection and disaster response has been — and is being — implemented.
Voisiko komissio vastata tältä osin seuraaviin kysymyksiin: —
In view of the above, will the Commission say: —
Voisiko se ilmoittaa, missä määrin se aikoo hyödyntää tätä kokemusta laatiessaan ehdotusta EU:n katastrofivalmiuden vahvistamiseksi? —
Is it looking to build on this experience when formulating its proposal to upgrade Europe's disaster response capability? —
Missä määrin se aikoo hyväksyä tämän ehdotuksen yhteydessä erityisiä toimenpiteitä, jotka kohdistetaan luonnonkatastrofeille erityisen alttiisiin alueisiin, kuten saariin, vuoristoalueisiin ja syrjäseutuihin?
Is it considering, under the same proposal, the adoption of specific measures for areas particularly vulnerable to natural disasters, such as islands and mountainous and remote areas?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006129/2011
Question for written answer E-006129/2011
Aihe: Koheesiopolitiikka ja rakenne- ja koheesiorahaston väliset synergiat
Subject: Cohesion policy and synergies between the Structural Funds and the Cohesion Fund
Euroopan parlamentti on päätöslauselmiensa kautta korostanut toistuvasti, että kolmen koheesiopolitiikan rahaston sääntöjä pitää yhdenmukaistaa enemmän, jotta voidaan vielä yksinkertaistaa ohjelmiin osallistumiseen ja niiden toteutukseen liittyviä menettelyjä sekä vahvistaa käytettävissä olevan rahoituksen vaikutusta.
Through its resolutions, the European Parliament has repeatedly stressed the need for greater harmonisation of the rules between the three cohesion policy funds in order further to simplify the procedures for participation in the programmes and their implementation as well as to reinforce the impact of the available funding.
On myös todettu, että toimien ja varojen välinen tehokas koordinointi tuo sekä ajallisia että taloudellisia säästöjä ja saa aikaan todellisia hyötyjä tuottavuuden ja tehokkuuden osalta.
It is also said that effective coordination between policies and resources will contribute to savings in both time and resources and will bring about real benefits in terms of productivity and efficiency.
Missä määrin komissio on tutkinut yhtenäistämisen tarvetta ja mikä on sen mielestä paras taso, jolla kannattaa tukea kyseistä yhtenäistämistä?
To what extent has the Commission examined the need for such harmonisation and what does it consider to be the best level at which to support such harmonisation?
Missä määrin komissio on tutkinut uuden ohjelmakauden yhteydessä, voidaanko halukkaille jäsenvaltioille antaa mahdollisuus nimittää aluetasolla yksi hallintoviranomainen kaikkia rakennerahastoja varten?
In the new programming period, to what extent has the Commission examined the possibility of giving Member States that wish to do so the facility to appoint, at district level, a single managing authority for all the Structural Funds?
Missä määrin komissio on tutkinut rakennerahastojen välistä yhtenäistämistä, joka ei rajoitu yhteisen strategiakehyksen tasolle vaan johon kuuluu myös toimenpiteitä ja käytäntöjä yhtenäistämisen laajentamiseksi kaikille politiikan laatimisen tasoille kelpoisuudesta koheesiopolitiikkaa koskevien ohjelmien täytäntöönpanoon ja valvomiseen asti?
To what extent has the Commission examined harmonisation between the Structural Funds that is not limited to the level of the Common Strategic Framework but also includes measures and practices to extend it to all stages of policy formulation from eligibility to implementation and control of cohesion policy programmes?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006130/2011
Question for written answer E-006130/2011
Aihe: Koheesiopolitiikka ja EU:n URBACT-ohjelma
Subject: Cohesion policy and the URBACT European programme
EU:n URBACT -ohjelman avulla kaupungit, joilla on yhteisiä piirteitä ja samanlaisia haasteita, voivat kehittää verkostoja tietojen ja hyvien käytäntöjen jakamiseksi ja ratkaisujen löytämiseksi jokaisessa kaupungissa kohdattaviin ongelmiin.
The URBACT European programme has enabled cities with common characteristics, facing similar challenges, to develop networks for sharing information and good practices and finding solutions to problems that arise in every city.
Tämän ohjelman kautta on saatu arvokasta kokemusta, joka vaikuttaa kaikkiin kaupunkikehityksen olennaisiin osiin, kuten maahanmuuttajien kotouttamiseen, hylättyjen ja saastuneiden kaupunginosien kunnostamiseen, liikenteeseen, metropolialueiden hallintoon, yrittäjyyden ja innovaation vahvistamiseen, sosiaaliseen asuntotuotantoon, yliopistojen asemaan ja nuorten kannustamiseen osallistumaan kaupunkinsa ongelmien hallintaan.
Under this programme, extremely valuable experience has been gained, touching on all sectors crucial to urban development, such as integration of immigrants, regeneration of abandoned and contaminated city blocks, transport, the governance of metropolitan areas, strengthening of entrepreneurship and innovation, social housing, the role of universities and encouragement of participation by young people in the management of their city’s problems.
Voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: —
The Commission is asked: —
Voiko se kertoa, onko URBACT -ohjelmaa arvioitu sekä nopeutettujen kokeiluverkostojen että muiden hankkeiden osalta? —
Could it inform us whether there has been an evaluation of the URBACT programme, with reference both to the pilot fast-track networks and to other projects? —
Miten se aikoo hyödyntää ja jatkaa URBACT -ohjelmaa seuraavan ohjelmakauden aikana?
How does it intend to utilise and give continuity to the URBACT programme during the next programming period?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006131/2011
Question for written answer E-006131/2011
Aihe: Koheesiopolitiikka ja kaupunkisuunnittelu
Subject: Cohesion Policy and Urban Development
Viidennessä koheesioraportissa korostetaan varsinkin kaupunkien asemaa.
The 5th Cohesion Report particularly highlights the role of cities.
Kaupunkien ja muidenkin alueiden kehitys on kiistatta ratkaisevassa asemassa koheesiotavoitteiden toteuttamisessa.
The development of cities, like that of any other environment, will undoubtedly play a key role in achieving the objectives of cohesion.
Voisiko komissio kuitenkin kertoa, miksi se pitää kaupunkeja niin merkittävinä ja miksi se harkitsee mahdollisuutta siitä, että kaupunkien muodostama kokonaisuus voisi olla toimenpideohjelmien johtavana ajatuksena?
However, will the Commission say why this emphasis is being placed on cities and why provision is being made for a group of cities to manage operational programmes?
Onko kaupunkiulottuvuuden sisällyttäminen toimenpideohjelmiin osoittautunut tehokkaaksi jossakin arvioinnissa, jossa todetaan, että kaupunkiympäristölle ensisijaisten sektorien hallinta on osoittautunut meneillään olevalla kaudella riittämättömäksi tai tehottomaksi?
Does any assessment exist of the effectiveness of incorporating the urban dimension in current operational programmes showing that the management of sectors vital to the urban environment has been inadequate or ineffective during the current period?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006132/2011
Question for written answer E-006132/2011
Aihe: Koheesiopolitiikka ja Euroopan unionin solidaarisuusrahasto
Subject: Cohesion policy and the EU Solidarity Fund
Euroopan unionin solidaarisuusrahasto perustettiin avun toimittamiseksi nopealla, joustavalla ja tehokkaalla tavalla alueille, joita on kohdannut luonnonkatastrofi.
The European Union Solidarity Fund was created to provide support in a rapid, flexible and effective way to areas stricken by natural disasters.
Se on oleellisesti yksi käytännöllisimmistä eurooppalaisen solidaarisuuden osoituksista.
It is essentially one of the most practical expressions of European solidarity.
Käytännössä monissa tapauksissa on ilmennyt kuitenkin huomattavia viivästymisiä rahastosta tuhoalueille toimitetun avun perille saamisessa.
In practice, however, there are, in many cases, considerable delays in the final release of the aid provided by the fund to stricken areas.
Voiko komissio kertoa, ovatko viivästymisten syynä rahaston vuosittaista toimintakertomusta koskevat arviointiraportit?
Could the Commission inform us whether the causes of these delays emerge from the evaluation reports on the fund’s annual activity?
Suunnitteleeko komissio uusien vaatimusten esittämistä rahaston kehittämiseksi, jotta katastrofin alkamisen ja rahastosta maksettavan avun väli lyhenee (tekemällä esimerkiksi pakolliseksi noudattaa tähän asti epävirallista menettelyä, jossa komission yksiköt tarkastavat hakemusluonnoksen yhdessä asianosaisten kansallisten viranomaisten kanssa ennen lopullisen hakemuksen toimittamista, jotta komission ei tarvitse pyytää selvityksiä ja lisätietoja tapahtuman jälkeen)?
Is the Commission planning to introduce new requirements for activating the fund, in order to shorten the interval between onset of the disaster and the payment of aid by the fund (for example, by making it compulsory to follow the hitherto informal procedure whereby the draft application is re-examined by the services of the Commission in collaboration with the relevant national authorities, before definitive submission of the application, so that the Commission does not need to request explanations or additional information after the event)?
Tutkiiko komissio mahdollisuutta erityistoimenpiteiden ehdottamiseksi tapauksia varten, joissa vahingon tarkkaa alkamisajankohtaa on vaikea määritellä, esimerkiksi jos kyseessä on kuivuus?
Is the Commission examining the possibility of proposing specific measures for cases where it is difficult to determine the exact date when the initial damage occurred, e.g. in the case of droughts?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006133/2011
Question for written answer E-006133/2011
Aihe: Koheesiopolitiikka ja Euroopan sosiaalirahasto
Subject: Cohesion policy and the European Social Fund
Talouskriisi vaikuttaa enemmän tai vähemmän moneen EU:n jäsenvaltioon.
Many EU Member States are affected, to a greater or lesser degree, by the economic crisis.
Voiko komissio ilmoittaa, onko se havainnut myönteistä suhdetta jäsenvaltion talouskriisin vakavuuden ja Euroopan keskuspankin ohjelmien käyttö- tai täytäntöönpanoasteiden välillä?
Could the Commission inform us whether it has seen any positive relationship between the severity of the economic crisis in a Member State and the degree to which European Central Bank programmes are utilised/implemented?
Jos kyseistä suhdetta ei ole havaittu, tiedetäänkö tekijöitä, joiden vuoksi toimielimet, jotka teoriassa tarvitsisivat eniten Euroopan keskuspankin ohjelmia, eivät ole hyödyntäneet kyseisiä ohjelmia?
If no such relationship is observed, are there any known factors to account for this failure to make use of ECB programmes on the part of the bodies that, in theory, should need them most?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006134/2011
Question for written answer E-006134/2011
Aihe: Koheesiopolitiikka ja Euroopan sosiaalirahaston hallinnoiminen
Subject: Cohesion policy and European Social Fund management
On esitetty, että Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ohjelmien hajauttaminen, eli alueellinen hallinnoiminen, tarjoaa parempaa lisäarvoa toimille, joita tästä rahastosta rahoitetaan keskushallinnon/kansallisella tasolla.
It is maintained that greater decentralisation of European Social Fund programmes, i.e. management of the fund at regional level, would increase the added value of the funded actions compared to Fund management at central/national level.
Niistä erityisesti Euroopan aluekehitysrahastolla on ratkaiseva merkitys ESR:n tehokkaalle käytölle, koska sen tehtävänä on luoda edellytykset – asianmukainen infrastruktuuri ja saatavuus – joita ilman työllisyyttä tukevat sijoitukset eivät tuota tulosta.
Moreover, it would make it easier to take advantage of synergies with other Structural Funds, in particular the ERDF, which plays a key role in the effective use of the ESF, since the ERDF is responsible for creating the conditions, such as suitable infrastructures and proper accessibility, without which it is impossible for investments in employment to bear fruit.
Voiko komissio ilmoittaa, onko edellä mainittuihin ehdotuksiin liittyvien ohjelmien arvioinneista saatu konkreettisia tietoja?
Will the Commission state whether the programme evaluations have produced specific data regarding the above proposals?
Onko toisin sanoen tietoja, joiden perusteella voidaan osoittaa, että ESR:n hallinnointi on alueellisella tasolla tehokkaampaa kuin keskushallinnon/kansallisella tasolla?
I.e. do any practices exist demonstrating that ESF management is more effective when carried out at regional rather than central/national level?
Jos on, aikooko komissio tehdä ehdotuksia, joiden perusteella ESR:n ohjelmien hallintoa hajautetaan enemmän?
If so, is it considering proposals to further decentralise ESF programme management?
Kirjallisesti vastattava kysymys E-006135/2011
Question for written answer E-006135/2011
Aihe: Roundupin ja syntymävikojen yhteyden salassa pitäminen yleisöltä
Subject: Public kept in the dark on Roundup link with birth defects
Teollisuus ja EU:n lainsäätäjät tiesivät jo 1980- ja 1990-luvuilla, että maailman käytetyin rikkakasvien torjunta-aine Roundup aiheutti syntymävikoja, mutta eivät kertoneet asiasta yleisölle.
Industry and EU regulators knew as long ago as the 1980s and 1990s that Roundup, the world’s best-selling herbicide, causes birth defects — but they failed to inform the public.
Raportissa tuodaan esille, että teollisuuden omat tutkimukset osoittivat jo 1980-luvulla, että Roundupin vaikuttava aine glyfosaatti aiheutti syntymävikoja koe-eläimissä.
The report reveals that industry’s own studies showed as long ago as the 1980s that Roundup’s active ingredient glyphosate causes birth defects in laboratory animals.
Saksan hallitus on tiennyt näistä tuloksista viimeistään 1990-luvulla, kun se glyfosaatin ”esittelijänä” tarkasti teollisuuden tutkimukset, jotta EU voisi hyväksyä kyseisen rikkakasvien torjunta-aineen.
The German Government has known about these findings since at least the 1990s, when as the ‘rapporteur’ for glyphosate, it reviewed industry studies for the EU approval of the herbicide.
Komissio on tiennyt asiasta vuodesta 2002 lähtien, jolloin se hyväksyi glyfosaatin hyväksynnän.
The Commission has known since 2002, when it signed off on glyphosate’s approval.
Niinkin äskettäin kuin viime vuonna Saksan liittovaltion kuluttajansuoja- ja elintarviketurvallisuusviranomainen BVL kertoi komissiolle, ettei glyfosaatin teratogeenisuudesta ollut todisteita.
As recently as last year, the German Federal Office for Consumer Protection and Food Safety, BVL, told the Commission there was ‘no evidence of “teratogenicity” for glyphosate’.
BVL esitti tämän kommentin kiistäessään viime vuonna julkaistun riippumattoman tutkimuksen tulokset BVL, Saksa.
BVL made this comment in its rebuttal BVL, Germany.
Glyfosaatti – Saksan kommentit asiakirjaan ”Glyphosate-based Herbicides Produce Teratogenic Effects on Vertebrates by Impairing Retinoic Acid Signaling”, Paganelli, A. ym. (2010).
Glyphosate — Comments from Germany on the paper by Paganelli, A. et al.
Glyphosate-based herbicides produce teratogenic effects on vertebrates by impairing retinoic acid signaling.
Glyphosate-based herbicides produce teratogenic effects on vertebrates by impairing retinoic acid signaling.
Chem Res Toxicol 23(10): 1586–1595. .
Chem Res Toxicol 23(10): 1586–1595. .
Kiistäessään argentiinalaisen tutkimuksen tulokset BVL viittasi todisteisiin glyfosaatin turvallisuudesta teollisuuden tutkimuksissa, jotka toimitettiin komissiolle vuonna 2002 glyfosaatin hyväksymistä varten.
In its rebuttal of the Argentine study, BVL cited as proof of glyphosate’s safety the industry studies submitted for the Commission’s 2002 approval of glyphosate.
Uusi raportti osoittaa, että kyseiset teollisuuden tutkimukset eivät todista glyfosaatin turvallisuutta vaan pikemminkin vahvistavat, että glyfosaatti aiheuttaa syntymävikoja koe-eläimissä.
The new report shows that those industry studies do not prove the safety of glyphosate but rather confirm that glyphosate causes birth defects in laboratory animals.
Glyfosaatti oli määrä arvioida uudelleen vuonna 2012.
Glyphosate was due to be reviewed in 2012.
Onko komissio tietoinen uudesta raportista ”Roundup and birth defects: Is the public being kept in the dark?”?
Is the Commission aware of the new report, ‘Roundup and birth defects: Is the public being kept in the dark?’
Onko komissio tietoinen 1980- ja 1990-lukujen teollisuuden tutkimusten tuloksista (jotka esitellään uudessa raportissa), jotka osoittavat, että glyfosaatti aiheuttaa syntymävikoja koe-eläimissä?
Is the Commission aware of the findings of the industry studies from the 1980s and 1990s (presented in the new report) showing that glyphosate causes birth defects in laboratory animals?