natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Koska komissio voi ymmärtää kyproksenkreikkalaisen yhteisön mielipahan tästä kysymyksestä, millaisia toimia se on toteuttanut Kyproksen turkkilaisen osan ja Turkin miehitysjoukkojen painostamiseksi, jotta ongelma ratkaistaan? 2.
Since it understands the sensitivity of the Greek Cypriot community about this matter, what action has it taken to persuade the Turkish Cypriot side and Turkey, the occupying power, to resolve this problem? 2.
Onko komissio aloittanut tutkimuksia ympäristövahingosta kyproksenturkkilaisen yhteisön alueella? 3.
Has it begun to make inquiries among the Turkish Cypriot Community about whether the flag is causing environmental damage? 3.
Mihin seikkoihin se perustaa optimisminsa neuvottelujen väitetystä ”edistymisestä”, koska Turkin asenne oli tinkimätön, kun se esitti ehdotuksensa tammikuussa 2010 ongelman ratkaisua koskevien neuvottelupuitteiden ulkopuolella?
What is the basis for its optimism about so called ‘progress’ in the talks, given Turkey's intransigence in putting forward proposals in January 2010 outside the framework for finding a solution to the problem?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2002/10
WRITTEN QUESTION E-2002/10
Aihe: Sepelkyyhkyjen metsästys Flanderissa
Subject: Wood pigeon hunting in Flanders
Sepelkyyhkyjä, jotka jäävät Flanderiin talven lopussa ja muuttavat Flanderin poikki helmi–huhtikuussa, on kymmeniä tuhansia.
The number of wood pigeons which remain in Flanders at the end of the winter and migrate across Flanders from February to April runs into the tens of thousands.
Kevätmuutto kestää helmikuun alusta huhtikuuhun, ja vaikuttaa aikaistuvan koko ajan.
The spring migration takes place from early February through into April, though it is tending to happen earlier and earlier.
Sepelkyyhkyn muuttokausi kestää siis helmikuun alusta huhtikuun loppuun.
For the wood pigeon, then, the migration period runs from the beginning of February to the end of April.
Tänä aikana sepelkyyhkyjä voi metsästää vain viljelmille, nurmialueille tai omaisuudelle koituvan vakavan vahingon estämiseksi, kasviston ja eläimistön hoitamiseksi tai lentoturvallisuuden turvaamiseksi erityisesti silloin, kun muuta tyydyttävää ratkaisua ei ole.
During this period wood pigeons may be hunted only to prevent major damage to crops, grassland or property, for the management of flora and fauna or in the interests of air safety, particularly where there is no other satisfactory solution.
Koordinoidulla sepelkyyhkyjen metsästyshankkeella helmikuun lopussa ei kuitenkaan voi olla vaikutusta myöhemmin samana vuonna viljelmille koituvalle vahingolle.
At any rate, a coordinated wood pigeon hunting operation at the end of February cannot have any effect on damage to crops later in the year.
Vuodenaika on väärä, joten tuolloin ammutaan pääasiassa vääriä kyyhkyjä ja vaikutus on aivan liian vähäinen.
It is the wrong time of year, so it is mostly the wrong pigeons that are shot, and the impact is far too restricted.
Siksi on vaikea perustella koordinoitua metsästystä vaurioiden torjunnalla, koska sillä ei voi olla mitään vaikutusta viljelysten suojelemiselle.
It is therefore hard to justify as a damage control exercise a coordinated hunting initiative which cannot have any effect in terms of crop protection.
Silti 27. ja 28. helmikuuta 2010, kolmantena peräkkäisenä vuotena, Flanderissa järjestettiin koordinoitu metsästysviikonloppu, jonka aikana ammuttiin valtava määrä sepelkyyhkyjä (aiempien vuosien vastaavat viikonloput olivat 21. ja 22.2.2009 ja 23. ja 24.2.2008).
And yet, on 27-28 February 2010, for the third year in succession, a coordinated weekend of hunting took place in Flanders during which vast numbers of wood pigeons were shot (the corresponding weekends in the preceding years were 21-22 February in 2009 and 23-24 February in 2008).
Kun huomioidaan edellä mainittu direktiivi ja sepelkyyhkyn muuttoa koskevat tutkimustiedot, voitaisiin odottaa, että lajin metsästyskausi päättyisi 31. tammikuuta eikä 28. helmikuuta.
In the light of the above-mentioned directive and the scientific data concerning wood pigeon migration, one would expect the hunting season for this species to end on 31 January and not on 28 February.
Katsooko komissio, että tämä metsästyshanke rikkoo luonnonvaraisten lintujen suojelusta annettua direktiiviä?
Does the Commission consider that this hunting operation constitutes a violation of the Wild Birds Directive?
Katsooko komissio, että Flanderin metsästyslainsäädäntö on yhtenäistettävä tässä suhteessa yhteisön lainsäädännön kanssa?
Does the Commission consider that, in this respect, Flemish hunting legislation needs to be brought into line with European law?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2003/10
WRITTEN QUESTION E-2003/10
Aihe: Kirjallisen kannanoton P5_TA(2004)0277 jatkotoimet
Subject: Follow-up to Written Declaration P5_TA(2004)0277
Euroopan parlamentti hyväksyi 1. huhtikuuta 2004 kirjallisen kannanoton ( P5_TA(2004)0277 ) kuurosokeiden oikeuksista.
On 1 April 2004 the European Parliament adopted a written declaration on the rights of deafblind people ( P5_TA(2004)0277 ).
Kannanotossa korostetaan, että kuurosokeus on erityinen vammaisuuden muoto, että vammaisten erityisryhmänä kuurosokeat tarvitsevat erityistä tukea, jota antavat alan asiantuntijat, ja että kuurosokeilla on oltava samat oikeudet kuin muilla EU:n kansalaisilla, erityisesti oikeus saada tarvittaessa henkilökohtaista tukea.
The declaration stresses that deafblindness is a distinct disability, that deafblind people need specific support provided by people with specialist knowledge, and that deafblind people have the same rights as are enjoyed by all EU citizens, in particular the right to one-to-one support where appropriate.
Edellä esitetyn perusteella haluan kysyä neuvostolta seuraavaa: 1.
In the light of the above, I should like to ask the Council: 1.
Mitä aloitteita jäsenvaltiot ovat käynnistäneet viimeisten kuuden vuoden aikana kirjallisen kannanoton johdosta? 2.
What initiatives have the Member States taken in the last six years to follow up this written declaration? 2.
Missä jäsenvaltioissa kuurosokeus tunnustetaan erityiseksi vammaisuuden muodoksi?
In which Member States is deafblindness recognised as a distinct disability?
Jäsenvaltiot ovat pääasiallisesti vastuussa vammaisuuden määrittelemisestä ja vammaisten, kuten kuurosokeiden oikeuksien takaamisesta.
The Member States have the main competence for defining disability and for guaranteeing the related rights, including with respect to deafblind persons.
Neuvostolla ei ole käytettävissä tietoja vammaisuuden määrittelyä koskevan kansallisen lainsäädännön yksityiskohdista tai kuurosokeuden mahdollisesta tunnustamisesta erityisvammaksi yksittäisissä jäsenvaltioissa.
The Council has no information at its disposal regarding the details of national legislation with respect to the definition of disability or the possible recognition of deafblindness as a distinct disability in the individual Member States.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2004/10
WRITTEN QUESTION E-2004/10
Edellä esitetyn perusteella haluan kysyä komissiolta seuraavaa: 1.
In the light of the above, I should like to ask the Commission: 1.
Mitä aloitteita komissio on käynnistänyt viimeisten kuuden vuoden aikana kirjallisen kannanoton johdosta? 2.
What initiatives has the Commission taken in the last six years to follow up this written declaration? 2.
Minkälaista rahoitusta tähän on myönnetty? 3.
What funding has been allocated for this purpose? 3.
Onko komissiolla tietoja jäsenvaltioiden toteuttamista toimenpiteistä?
Is the Commission aware of measures taken by the Member States?
Jos on, niin mistä toimenpiteistä ja missä jäsenvaltioissa? 4.
If so, what measures and in which Member States? 4.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2005/10
WRITTEN QUESTION E-2005/10
Aihe: Lentomatkustajien oikeuksien tulkinta ja täytäntöönpano
Subject: Interpretation and enforcement of the rights of airline passengers
On käynyt kiistatta ilmi, että asetuksessa käytetyt määritelmät johtavat erilaisiin tulkintoihin, mistä koituu väistämättä seurauksia sekä lentoyhtiöille että matkustajille.
It is now abundantly clear that the definitions used in this regulation are leading to differing interpretations, with inevitable consequences both for airlines and their passengers.
Kansallisten tuomioistuinten ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tulee puuttua tähän tilanteeseen, sillä komission tähänastiset yritykset selventää asiaa eivät ole ilmeisesti johtaneet toivotunlaisiin tuloksiin.
National courts and the European Court of Justice itself should now intervene, as previous attempts by the Commission to create greater clarity do not seem to have led to a satisfactory outcome.
Onko asetuksen (EY) N:o 261/2004 tulkintaa ja täytäntöönpanoa komission näkemyksen mukaan mahdollista yhdenmukaistaa nyt, kun Lissabonin sopimus on tullut voimaan?
Now that the Lisbon Treaty has entered into force, does the Commission see specific opportunities to achieve a more uniform interpretation and enforcement of Regulation (EC) No 261/2004?
Jos se on mahdollista, voiko komissio antaa näistä mahdollisuuksista tarkempia tietoja ja lisäksi ilmoittaa, milloin neuvosto ja parlamentti voivat todennäköisesti saada ehdotuksen tai ehdotukset käsiteltäväkseen?
If so, can the Commission give details of such opportunities and can it also state when the Council and Parliament may expect to see a proposal or proposals?
Pitääkö komissio alankomaalaisen esimerkin mukaisen sovittelulautakunnan perustamista mahdollisena?
Does the Commission consider there is scope for the establishment of an arbitration panel, such as exists in the Netherlands?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2006/10
WRITTEN QUESTION E-2006/10
Aihe: Asia C-133/06 (parlamentti vastaan neuvosto) ja ehdotettu asetus monivuotisesta rahoituskehyksestä
Subject: Case C-133/06 ( Parliament v Council ) and the proposed regulation on the multiannual financial framework
Kuinka neuvosto suhtautuu monivuotisesta rahoituskehyksestä vuosiksi 2007–2013 annetun ehdotuksen neuvoston asetukseksi 8 artiklan 3 kohtaan ottaen huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 6. toukokuuta 2008 asiassa C‑133/06 antaman tuomion?
How does the Council view Article 8(3) of the proposal for a Council regulation laying down the multiannual financial framework for the years 2007‑13 in the light of the judgment of 6 May 2008 of the European Court of Justice in Case C‑133/06?
Tarkemmin ottaen, kuinka se suhtautuu 8 artiklan 3 kohdassa esitettyyn ehdotukseen, jonka mukaan päätös on tehtävä talousarviomenettelyssä, jossa neuvostolta edellytetään yksimielisyyden sijaan määräenemmistöä, mikä olisi tarkkaan ottaen noudatettava käytäntö, jos neuvosto tukee yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota asiassa C‑133/06?
More specifically, how does it view the proposal in Article 8(3) that the framework for decision-making should be the budgetary procedure, under which a qualified majority is required in the Council, rather than unanimity, which should strictly speaking be the route taken if the Council endorses the Court’s judgment in Case C‑133/06?
Neuvosto noudattaa yhteisöjen tuomioistuinten päätöksiä perussopimuksen määräysten mukaisesti.
The Council complies with the rulings of the European Courts, as the Treaty requires.
Monivuotista rahoituskehystä koskeva asetusehdotus ja erityisesti kysyjän mainitsema säännösehdotus ovat parhaillaan neuvoston ja sen valmistelevien elinten tarkasteltavina.
The draft regulation concerning the Multiannual Financial Framework, and in particular the draft provision referred to by the Honourable Member, are currently under examination by the Council and its preparatory bodies.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2007/10
WRITTEN QUESTION E-2007/10
Aihe: Euroalue: vakauttamistoimenpiteet ja Saksan ehdottamat seuraamukset
Subject: Eurozone: consolidation measures and sanctions suggested by the German government
Portugalilaisen Público-sanomalehden mukaan Saksan liittokansleri Angela Merkel totesi tänään, että jäsenvaltio voidaan viimeisenä keinona velvoittaa eroamaan euroalueesta, jos jäsenvaltio jättää toistuvasti täyttämättä yhtenäisvaluutan käytön edellyttämät ehdot.
The Portuguese newspaper Público has reported that the German Chancellor, Angela Merkel, has admitted that, in the last resort, a Member State could be obliged to leave the eurozone if it repeatedly failed to meet the conditions necessary to stay in the single currency.
Ajatuksen on esittänyt jo aiemmin Financial Times -sanomalehdessä Saksan valtiovarainministeri, joka totesi, että jos euroalueen jäsenvaltio ei kykene vakauttamaan budjettiaan tai palauttamaan kilpailukykyään, valtion on viimeisenä keinona erottava euroalueesta, mutta pysyttävä Euroopan unionin jäsenvaltiona, ja että jäsenvaltion, jonka taloudellinen tilanne on epävakaa, ei pitäisi osallistua toisen jäsenvaltion taloutta koskevaan päätöksentekoon.
This idea had already been put forward by the German Finance Minister in an article published in the opinion and comment section of the Financial Times : ‘Should a eurozone member ultimately find itself unable to consolidate its budgets or restore its competitiveness, this country should, as a last resort, exit the monetary union while being able to remain a member of the EU’.
Lisäksi hän totesi, että Brysselissä määritettyjen ehtojen täyttämättä jättämisen seuraamuksena pitäisi olla euroryhmän äänestysoikeuden pidättäminen.
He also stated that ‘a country whose finances are in disarray must not be allowed to participate in decisions regarding the finances of another euro member’, and that failure to comply with the limits set by Brussels should lead to the suspension of voting rights in the Eurogroup.
Miten komissio kommentoi Saksan liittokanslerin ja ministeri Wolfgang Schäublen lausuntoja? 2.
What comments does the Commission have on the statements by the German Chancellor and the article by the Finance Minister Wolfgang Schäuble? 2.
Onko tämä komission mielestä paras tapa vahvistaa euroryhmän jäsenten välistä yhteenkuuluvuutta? 3.
Does it consider this to be the best way of strengthening cohesion between members of the Eurogroup? 3.
Onko komissio yhtä mieltä edellä mainitun ministerin kanssa siitä, että jäsenvaltio, jolla on liiallinen alijäämä, voidaan eristää koheesiorahastosta?
Does it believe that, as the minister said, a Member State with an excessive deficit should be deprived of cohesion funding?
Eikö tämä toimenpide suurenna entisestään jäsenvaltioiden välisiä eroja? 4.
Could this measure not further widen the gap between states? 4.
Mitä mieltä komissio on siitä, että euroryhmän jäsenten välisessä koordinoinnissa pitää sallia mahdollisuus puuttua toisen valtion politiikkaan? 5.
How does it assess the view that coordination between Eurogroup countries should be such that countries are able to interfere in the shaping of each other's policies? 5.
Onko komissio valmis arvioimaan suunnitelmaa perustaa Euroopan valuuttarahasto, josta voidaan myöntää hätärahoitusta jäsenvaltioille, joilla ei ole käteisvaroja, mikä horjuttaa euroalueen rahoitusjärjestelmän vakautta? 6.
Is it prepared to consider the creation of a European Monetary Fund that would have emergency funds that could be granted to states facing liquidity problems on a scale that could jeopardise the Eurozone's financial stability? 6.
Katsooko komissio, että Eurostatilla on oltava oikeus tarkastella julkisia tilejä, kun voidaan perustellusti epäillä, että tilejä on manipuloitu?
Does it believe that Eurostat should be able to inspect public accounts where there are substantiated suspicions of manipulation?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2008/10
WRITTEN QUESTION E-2008/10
Pyydän neuvostoa vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 1.
Can the Council answer the following questions: 1.
Miten neuvosto kommentoi Saksan liittokanslerin ja ministeri Wolfgang Schäublen lausuntoja? 2.
What comments does the Council have on the statements by the German Chancellor and the article by the Finance Minister Wolfgang Schäuble? 2.
Onko tämä neuvoston mielestä paras tapa vahvistaa euroryhmän jäsenten välistä yhteenkuuluvuutta? 3.
Does it consider this to be the best way of strengthening cohesion between members of the Eurogroup? 3.
Onko neuvosto yhtä mieltä edellä mainitun ministerin kanssa siitä, että jäsenvaltio, jolla on liiallinen alijäämä, voidaan eristää koheesiorahastosta?
Does it believe that, as the minister said, a Member State with an excessive deficit should be deprived of cohesion funding?
Mitä mieltä neuvosto on siitä, että euroryhmän jäsenten välisessä koordinoinnissa pitää sallia mahdollisuus puuttua toisen valtion politiikkaan? 5.
How does it assess the view that coordination between Eurogroup countries should be such that countries are able to interfere in the shaping of each other's policies? 5.
Onko neuvosto valmis arvioimaan suunnitelmaa perustaa Euroopan valuuttarahasto, josta voidaan myöntää hätärahoitusta jäsenvaltioille, joilla ei ole käteisvaroja, mikä horjuttaa euroalueen rahoitusjärjestelmän vakautta? 6.
Is it prepared to consider the creation of a European Monetary Fund that would have emergency funds that could be granted to states facing liquidity problems on a scale that could jeopardise the Eurozone's financial stability? 6.
Katsooko neuvosto, että Eurostatilla on oltava oikeus tarkastella julkisia tilejä, kun voidaan perustellusti epäillä, että tilejä on manipuloitu?
Does it believe that Eurostat should be able to inspect public accounts where there are substantiated suspicions of manipulation?
Neuvosto ei ole keskustellut kysyjien esittämistä kysymyksistä.
The Council has not discussed the reports mentioned by the Honourable Member.
Vakaus- ja kasvusopimus sekä koheesiorahasto antavat selkeät puitteet Euroopan unionin jäsenvaltioiden talouskoordinaatio- ja koheesiopolitiikoille.
The Stability and Growth Pact and the Cohesion Fund provide a clear framework both for economic coordination and for cohesion policies in the Member States of the European Union.
On erityisesti muistettava, että koheesiorahaston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen 1084/2006 4 artiklan mukaisesti rahastosta annettavan tuen edellytyksenä on se, että jäsenvaltiot täyttävät perussopimuksen mukaiset budjettisitoumuksensa.
It should, in particular, be recalled that according to Article 4 of Council Regulation (EC) No 1084/2006, establishing a Cohesion Fund, assistance under the fund is made conditional upon Member States complying with their budgetary commitments under the Treaties.
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 136 artiklassa määrätään mahdollisuudesta talouspolitiikan koordinoinnin tehostamiseen euroalueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden kesken.
Article 136 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) provides for the possibility of enhanced economic policy coordination amongst euro area Member States.
Eurooppa-neuvosto totesi maaliskuussa 2010 antamissaan päätelmissä, että koordinointia lisätään euroalueella sen kohtaamiin haasteisiin vastaamiseksi.
In its March 2010 conclusions the European Council stated that coordination at the level of the eurozone will be strengthened in order to address the challenges the euro area is facing.
Eurooppa-neuvosto odotti myös, että komissio esittelee kesäkuuhun 2010 mennessä asianomaisia ehdotuksia hyödyntäen uusia talouden koordinoinnin välineitä, joita SEUT:n 136 tarjoaa.
The European Council also expected that the Commission will by June 2010 present proposals in that respect, making use of the new instruments for economic coordination offered by Article 136 TFEU.
Lisäksi Eurooppa-neuvosto pyysi puheenjohtajaansa perustamaan työryhmän, joka esittää neuvostolle tämän vuoden loppuun mennessä paremman kriisinratkaisukehyksen ja kurinalaisemman talouspolitiikan edellyttämät toimenpiteet ja tutkii kaikki vaihtoehdot säädöskehyksen vahvistamiseksi.
Moreover, on the same occasion the European Council invited its President to establish a task force to present, before the end of this year, the measures needed to achieve the objective of an improved crisis resolution framework and better budgetary discipline, exploring all options to reinforce the legal framework.
Siltä osin, kuin kyse on tilastotietojen laadusta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä, neuvosto käsittelee myös komission ehdotusta neuvoston asetukseksi Ks. asiakirja 6559/10.
As regards the quality of statistical data in the context of the excessive deficit procedure, the Council is also considering the Commission's proposal See Doc.
Euroopan parlamenttia on pyydetty antamaan ehdotuksesta lausuntonsa.
The European Parliament has been asked to give its opinion on this proposal.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2011/10
WRITTEN QUESTION E-2011/10
Aihe: Väitetyt korruption vastaiset toimet Kreikassa
Subject: Measures apparently being taken to combat corruption in Greece
Tiedotusvälineistä ja kansalaisten kanssa käymissäni keskusteluissa sain tietää korruption vastaisista toimista, joihin Kreikka talouskriisin taltuttamiseksi ja korruption kitkemiseksi oletettavasti on ryhtynyt.
Media reports and questions from members of the public have drawn my attention to the measures which Greece is apparently taking to combat corruption as part of its efforts to resolve its budget crisis.
Haluaisin tietää, pitävätkö nämä väittämät paikkansa.
I should like to know whether the reports I have read and heard are correct.
Onko totta, että yli 1 500 euron käteismaksut on Kreikassa 1. tammikuuta 2011 alkaen kielletty ja ne on sen sijaan tehtävä sähköisesti?
Is it true that as from 1 January 2011 cash transactions of more than EUR 1 500 will be banned in Greece and that where required such payments will have to be made electronically?
Onko totta, että kaikki veroviranomaisten tilisiirrot on tallennettava kopiona tosiajassa takautuvasti 1. tammikuuta 2010 asti?
Is it also true that all transfers from the tax authorities must be saved as duplicates in real time (measure backdated to 1 January 2010)?
Missä määrin komissio osallistui tällaisten uusien sääntelyjen tekemiseen, tai tekikö komissio vastaavia suosituksia?
To what extent was the Commission involved in the work of preparing new rules of this kind or did it make corresponding recommendations?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2012/10
WRITTEN QUESTION E-2012/10
esittäjä(t): Britta Reimers (ALDE)
by Britta Reimers (ALDE)
Aihe: Kalastustroolarien moottorin teho kampelakalojen suoja-alueella
Subject: Engine power of fishing vessels in the flatfish protection area
Kampelakalojen Pohjanmeren suoja-alueella (punakampelan suoja-alue) kalastustroolarien suurin sallittu moottorin teho on 300 hevosvoimaa (221 kW).
In the flatfish protection area in the North Sea (Plaice Box) the engine power of fishing vessels is limited to 300 horsepower (221 kW).
Vuonna 2004 kalastusasioista vastaava alankomaalainen ministeri salli alankomaalaisten kalastusalusten kalastaa punakampelan suoja-alueella 400 hevosvoiman moottorilla vuoteen 2009 asti – EU:n asetuksen vastaisesti.
In 2004, in a departure from the relevant EU regulation, the Netherlands minister responsible authorised Dutch trawlers with 400-horsepower engines to fish in the flatfish protection area over the period to 2009.
Komissio sai tietää asiasta, mutta käynnisti rikkomusmenettelyn vasta kalastussektorin pitkällisen painostuksen jälkeen.
The Commission learnt of this measure, but initiated Treaty infringement proceedings only after sustained lobbying by the fisheries sector.
Lokakuun 15. päivänä antamassaan tuomiossa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi, että alankomaalaisten toiminta oli lainvastaista ja että se toi Alankomaille kilpailuedun.
In a judgment handed down on 15 October 2009 the Court of Justice of the European Union found that the Dutch fishermen were in breach of EC law and that, by allowing vessels with more powerful engines to fish in the protection area, the Netherlands had secured a competitive advantage.
Komissio kuuluu toimittaneen kirjeen, jonka mukaan Alankomaita ei tule rankaista, koska se vuonna 2009 lopetti kyseisen, lakia rikkovan toiminnan.
The Commission apparently wrote a letter stating that no penalties should be imposed on the Netherlands on the grounds that the illegal actions had come to an end in 2009.
Milloin komissio sai tietää Alankomaiden rikkomuksista ja milloin se käynnisti rikkomusmenettelyn?
When did the Commission learn of the breach of EC law by the Netherlands and when were Treaty infringement proceedings initiated?