natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aihe: Asetuksen (EY) N:o 883/2004 soveltamisen vaikutukset henkilöihin, jotka saavat työkyvyttömyyseläkettä sekä Belgiasta että Alankomaista
Subject: Effect of implementing Regulation (EC) No 883/2004 on people receiving both a Dutch and a Belgian disability pension payment
Pyydän komissiota ystävällisesti vastaamaan vielä sen vastaukseen ( P-1081/07 ) liittyvään jatkokysymykseen.
Further to its answer (P‑1081/07), would the Commission please reply to the following.
Tällä yhtä eläkettä saavien ryhmällä on asetuksen 883/2004 23 artiklan mukaan oikeus sairaanhoitoon liittyviin luontoisetuuksiin asuinmaassa.
This group of people receiving a single pension are entitled, under Article 23 of Regulation (EC) No 883/2004, to medical benefits in kind in the country of residence.
Tähän ryhmään sovelletaan myös asetuksen 883/2004 5 artiklaa (Etuuksien, tulojen, tosiseikkojen tai tapahtumien rinnastaminen).
They are also covered by Article 5 of Regulation (EC) No 883/2004, which deals with the equal treatment of benefits, income, facts or events.
Asetuksen 883/2004 44 artikla (liite VI) lisää selvästi kahta työkyvyttömyyseläkettä saavien henkilöiden määrää.
Article 44 (in Annex VI) of Regulation (EC) No 883/2004 means that many more such cases of people with two disability pensions will occur.
Nämä henkilöt saavat pro rata ‑perusteella sekä WAO-etuuksia Alankomaista että työkyvyttömyyseläkettä Belgiasta.
These people receive a pro-rata WAO payment and also a pro-rata Belgian invalidity pension.
Alankomaiden lainsäädännön mukaan WAO:n piiriin kuuluvat saavat omalta toimeenpanoelimeltään korvausta alankomaalaisesta sairausvakuutuksesta.
Dutch law states that WAO beneficiaries should receive compensation from their payment authority for the Dutch medical costs insurance.
Pitääkö Alankomaiden 5 artiklan nojalla lopettaa kahta eläkettä (mm. Alankomaiden WAO-etuuksia) saavan, Belgiassa asuvan henkilön sairausvakuutuskorvaukset, tai voiko se näin tehdä (tuomio asiassa Movrin C-73/99)?
Should or could the Netherlands terminate this medical costs compensation on the basis of Article 5, in cases where a person receiving two pensions (including a Dutch WAO payment) resides in Belgium (see Movrin judgment in Case C‑73/99)?
Entä pitääkö Alankomaiden 5 artiklan nojalla myöntää kahta eläkettä (mm. Belgian työkyvyttömyyseläkettä) saavalle, Alankomaissa asuvalle henkilölle korvausta myös belgialaisen työkyvyttömyyseläkkeen kautta maksettavasta sairausvakuutuksesta, tai voiko se näin tehdä?
Should or could the Netherlands also grant this medical costs compensation on the basis of Article 5, in cases where a person receiving two pensions (including a Belgian disability pension) resides in the Netherlands?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2563/07
WRITTEN QUESTION E-2563/07
Aihe: Júcar-Vinalopón juoksuttamishanke: uudet edellytykset
Subject: Júcar-Vinalopó diversion: new conditions
Espanjan hallitus päätti muuttaa Júcar-Vinalopón juoksuttamisen alkuperäistä hanketta ja ilmoitti siitä komissiolle 15. kesäkuuta 2006 sekä julkaisi asian Espanjan virallisessa lehdessä 27. heinäkuuta 2006.
The Spanish Government decided to amend the original scheme for the Júcar-Vinalopó diversion, as it informed the Commission on 15 June 2006, and as was duly published in the Spanish Official Journal of 27 July 2006.
Komissio puolestaan päätti muuttaa edellytyksiä, jotka uudessa hankkeessa on täytettävä (päätös C (2006) 6739, annettu 12. joulukuuta 2006, joka korvaa päätöksen C (2003) 5311).
For its part, by Decision C(2006)6739 of 12 December 2006, replacing Decision C(2003)5311, the Commission decided to change the conditions which the new project had to fulfil.
Voiko komissio ilmoittaa, mitä uusia edellytyksiä se on asettanut?
Could the Commission explain what the new conditions imposed actually are?
Voiko komissio ilmoittaa myös, mitä teknisiä ja mahdollisesti ympäristöön liittyviä syitä on näiden uusien edellytysten taustalla?
Could it also explain the technical and, if appropriate, environmental reasons which underpin these new conditions?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2564/07
WRITTEN QUESTION E-2564/07
Aihe: Júcar-Vinalopón juoksuttamishanke: ympäristövaikutukset
Subject: Júcar-Vinalopó diversion: environmental impact
Espanjan ympäristöministeriö pyysi Consell Valencianalta (Valencian hallitus) kertomusta Júcar‑Vinalopón juoksutuksen uuden linjauksen ympäristövaikutuksista.
The Spanish Ministry of the Environment requested a report on the environmental impact of the new route of the Júcar-Vinalopó diversion from the Valencian Government (Consell).
Consell ilmoitti kyseisessä kertomuksessaan, jonka se antoi 8. maaliskuuta 2007, vastustavansa uutta linjausta, koska sillä olisi negatiivista ympäristövaikutuksia
In its report of 8 March 2007, the Consell voiced its opposition to the new route, due to its potential negative impact on: —
Valencian itsehallintoyhteisön alueisiin, jotka on direktiivin 79/409/ETY EYVL L 103, 25.4.1979, s. 1 . nojalla sisällytetty Natura 2000 -verkostoon erityisinä lintujen suojelualueina (ZEPA), —
the areas of the Valencian Community included in the Natura 2000 network as special bird protection areas (SBPA), designated in accordance with Directive 79/409/EEC OJ L 103, 25.4.1979, p.
Consell mainitsi nimenomaisesti, että uusi linjaus vahingoittaa luonnonalueita kuten Parque Natural l'Albuferaa (johon sisältyy LIC, ZEPA ja samanniminen suojeltu kosteikko) sekä LIC joen suistossa ja Xúquerin rannikolla.
The Consell specifically pointed out that the new route would affect countryside areas like the Albufera Nature Reserve (and hence the eponymous SCI, SBPA and wetlands) and the SCI of the mouth of the Xúquer and surrounding coastline.
Onko komissio ottanut huomioon mahdollisuuden, että uusi linjaus vahingoittaa LIC- ja ZEPA‑alueita, niin kuin hallituksen kertomuksessa todetaan?
Has the Commission taken due account of the possibility that the new route might affect SCIs and SBPAs, as the Consell indicates in its report?
Mitä toimenpiteitä voidaan toteuttaa ympäristövaikutusten korjaamiseksi?
What measures could be adopted to correct the environmental impact concerned?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2565/07
WRITTEN QUESTION E-2565/07
Aihe: Júcar-Vinalopón juoksuttamishanke: hallinnollinen kanne
Subject: Júcar-Vinalopó diversion: judicial-review proceedings
Generalitat Valenciana nosti 24. lokakuuta 2006 hallinnollisen kanteen Aguas de Júcar SA:n hyväksymistä sopimuksista, jotka koskevat suunnittelu- ja toteutusurakoita osuuksista, joiden tunniste on A, B, C, D ja E rakennushankkeessa nimeltä ”Júcar-joen alajuoksun yhteys ja osuus V, Júcar-Vinalopón uusi kanava”, ja jotka on julkaistu Espanjan virallisessa lehdessä 27.7.2006.
On 24 October 2006, the Valencian Generalitat brought judicial-review proceedings against ‘the Agreements, adopted by Aguas del Júcar, S.A., on awarding the tenders for drawing up the project and carrying out the construction work of the sectors designated A, B, C, D and E of the “connecting the lower basin of the river Júcar with sector V. new Júcar-Vinalopó pipeline”, published in the Spanish Official Journal of 27.7.2006’.
Kanne otettiin käsiteltäväksi Valencian yhteisön korkeimmassa oikeudessa, jonka lopullinen päätös saattaa vaikuttaa Júcar-Vinalopón juoksutuksen uutta linjausta koskeviin rakennustöihin.
These proceedings were admitted by the Valencian Community’s Supreme Court, whose final decision could affect the implementation of the work on the new route of the Júcar-Vinalopó water diversion.
Onko komissio tietoinen tästä kanteesta?
Has the Commission taken due account of these proceedings?
Miten komissio katsoo sen vaikuttavan juoksutuksen toteuttamiseen ja siten yhteisön tukiin, mikäli Espanjan hallituksen ehdottamasta uudesta linjauksesta annetaan kielteinen ratkaisu?
What does the Commission think the effect of a ruling against the new route proposed by the Spanish Government would be on the construction of the diversion and therefore on European subsidies for it?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2566/07
WRITTEN QUESTION E-2566/07
Aihe: EU:n omia ilmastotavoitteita heikentävä EU-tuki
Subject: EU aid is undermining the EU's own climate objectives
Huhtikuussa 2007 ”CEE Bankwatch Network” ja ”Friends of the Earth Europe” esittivät raportin www.foeeurope.org/publications/2007/EU_cash_climate_clash.pdf , joka osoittaa, että yhteisön tuki monelle Itä-Euroopan uudelle jäsenvaltiolle voi olla törmäyskurssilla hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevien EU:n omien tavoitteiden kanssa.
In April 2007, CEE Bankwatch Network and Friends of the Earth Europe issued a report www.foeeurope.org/publications/2007/EU_cash_climate_clash.pdf showing that Community aid for a series of new Member States in eastern Europe may be on a collision course with the EU's targets for cutting CO2 emissions.
EU aikoo vuosina 2007–2013 tukea kymmentä uutta keski- ja itäeurooppalaista jäsenvaltiota rakennerahastojen ja koheesiorahaston kautta 177 miljardilla eurolla.
Via the structural funds and the Cohesion Fund the EU will be subsidising the 10 new central and eastern European Member States over the period 2007‑13 to the tune of EUR 177 billion.
Valitettavasti vain yksi prosentti varoista käytetään energiatehokkuuteen ja kestävään energiaan, kun taas yli neljännes käytetään liikennettä koskeviin parannuksiin, ja tarkoituksena on, että yli puolet näistä varoista kohdennetaan teille ja moottoriteille, kun vain 30 prosenttia käytetään rautateihin, vain 10 prosenttia julkisiin liikennevälineisiin ja vielä vähemmän satamiin ja vesiliikenteeseen.
Unfortunately, only 1 % of this funding is to be spent on, respectively, energy efficiency and sustainable energy, whilst over a quarter is to be spent on expansion of transport facilities with the likelihood of over half of this funding being set aside for roads and motorways but of only 30 % being spent on railways, only 10 % on public transport and still less on ports and transport by waterways.
Raportissa kiinnitetään huomiota yksityisautoilun lisääntymisen epätarkoituksenmukaiseen kiirehtimiseen ja korostetaan, että esimerkiksi Puola aikoo lisätä hiilidioksidipäästöjään 31 prosentilla vuoteen 2013 mennessä (vuoteen 2003 verrattuna).
The report brings attention to inappropriate encouragement of growth in private car ownership and emphasises that, for example, Poland plans to increase its CO2 emissions by 31 % between now and 2013 (compared with 2003).
Onko komissio tietoinen raportin sisällöstä ja katsooko se, että tuen jakamista koskevat johtopäätökset ovat yhteensopivia sen kanssa, että voidaan saavuttaa hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevat yhteisön tavoitteet (20–30 prosenttia vuonna 2020 ja 60–80 prosenttia vuonna 2050)?
Is the Commission aware of the contents of the report and does it believe that the conclusions put forward concerning the allocation of aid are in conformity with attainment of the Community's demands for CO2 reductions of, respectively, 20 % to 30 % in 2020 and 60 % to 80 % in 2050?
Aikooko komissio pyrkiä muuttamaan nykyisiä kansallisia suunnitelmia siten, että ne eivät johda suurempiin hiilidioksidipäästöihin, ja aikooko se pitkällä aikavälillä toteuttaa toimenpiteitä mukauttaakseen tukisääntöjä siten, että varmistetaan, että yhteisön rakenne‑ ja koheesiotuki auttavat saavuttamaan hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevat tavoitteet?
Does it intend to take action to modify the existing national plans so that they do not encourage more CO2 emissions and will it in the longer term take steps to adjust the rules on aid so as to ensure that Community structural and cohesion aid helps achieve the CO2 reduction targets?
Danuta Hübnerin komission puolesta antama vastaus
Answer given by Ms Hübner on behalf of the Commission
(5. heinäkuuta 2007)
(5 July 2007)
Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemasta raportista, jonka yhdistykset ”CEE Bankwatch Network” ja ”Friends of the Earth Europe” esittivät huhtikuussa 2007, ja yhtyy näkemykseen, jonka mukaan varojen käyttö on tällä hetkellä sellaista, että jäsenvaltioiden toimenpideohjelmissa katetaan tämänhetkinen ja tuleva ilmastonmuutos vain osittain.
The Commission is aware of the report mentioned by the Honourable Member, issued in April 2007 by CEE Bankwatch Network and Friends of the Earth Europe, and agrees that in general the way resources are spent shows that the current and future climate changes are only partially addressed by the Member States in their operational programmes.
Komission käytettävissä on useita eri välineitä, joilla tuetaan ilmastonmuutoksen torjuntaa ja valmistellaan siirtymistä vähän hiilidioksidipäästöjä tuottaviin ja kilpailukykyisiin talouksiin.
A variety of instruments are at the Commission's disposal in combating climate change and paving the way towards low-carbon and competitive economies.
Tällaisia välineitä ovat verotus‑ ja sääntelytoimet, avustukset, päästökauppa sekä tutkimus, uudet teknologiat ja innovaatiotoiminta.
These include tax and regulatory measures, grants, emission trading, but also research, new technologies and innovation.
Euroopan energiapolitiikkaa koskevaan, vuodet 2007–2009 kattavaan Eurooppa-neuvoston toimintaohjelmaan on koottu hyvin laajalti mahdollisia eri ratkaisuja.
The European Council Action Plan on energy policy for Europe 2007-2009 assembles the whole spectrum of possible solutions.
Jäsenvaltiot rahoittavat jo nyt yhteisön eri tukiohjelmien kautta ilmastomuutokseen liittyvien riskien torjuntaa sekä hillintä‑ ja sopeutumistoimia.
Member States already finance climate-change risk prevention, mitigation and adaptation measures through a range of Community support programmes.
Nykyisten, vuodet 2007–2013 kattavien rahoitusnäkymien nojalla annettavaa taloudellista tukea koskevassa yhteisön lainsäädännössä, eli koheesiopolitiikkaa, aluekehitystä, maaseudun kehittämistä, maataloutta, kalastusta, sosiaalipolitiikkaa ja solidaarisuusrahastoa sääntelevässä yhteisön lainsäädännössä, on tällä hetkellä vain vähän nimenomaisia säännöksiä tai erityisiä enimmäismääriä, joiden perusteella toimia ilmastonmuutoksen vaikutuksiin sopeutumiseksi rahoitetaan Euroopan unionissa.
Regarding the funding of adaptation measures within the European Union, there are currently very limited explicit legal provisions or financial sub-ceilings that address directly the issue of adaptation to climate change impacts in Community legislation regulating financial support under the current financial perspective 2007‑13 in the European Union, e.g. in relation to cohesion and regional development, rural development, agriculture, fisheries, social policy and solidarity fund.
Komissio muistuttaa, että koheesiopolitiikalla pyritään saavuttamaan taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden lisäksi myös ympäristöön liittyviä tavoitteita.
The Commission recalls that Cohesion policy has economic and social as well as environmental objectives.
Neuvotellessaan jäsenvaltioiden kanssa komissio tasapainottaa nämä eri tavoitteet ottaen huomioon erityiset kehittämistarpeet.
In negotiating with Member States, the Commission needs to balance these different objectives in a manner which reflects specific development needs.
Uudistetun Lissabonin strategian kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen mukaisissa koheesiopolitiikkaa koskevissa yhteisön strategisissa suuntaviivoissa vuosiksi 2007–2013 painotetaan ilmastonmuutoksen torjuntaa.
The Community Strategic Guidelines on cohesion for 2007‑13, in line with the renewed Lisbon agenda's integrated guidelines for growth and jobs, focus on tackling climate change.
Suuntaviivoissa pyritään energia-alan osalta parantamaan energiatehokkuutta ja kehittämään uusiutuvia ja vaihtoehtoisia energialähteitä.
In the field of energy, their aim is to increase energy efficiency and develop renewable and alternative sources of energy.
Liikenteen alalla painopiste on kestävissä liikennejärjestelmissä ja etenkin rautatieinfrastruktuurissa, intermodaalisuudessa ja puhtaassa kaupunkiliikenteessä.
In the transport sector, they prioritise sustainable transport systems, in particular rail infrastructure, inter-modality and clean urban transport.
Lisäksi suuntaviivoissa kannustetaan muihin investointeihin, joilla osaltaan edistetään Euroopan unionin Kiotossa tekemien sitoumusten täyttymistä etenkin ekoinnovaatioiden ja yrityksissä käyttöön otettavien ympäristöystävällisten hallintajärjestelmien avulla.
These Guidelines also encourage other forms of investment which help the European Union to comply with its Kyoto commitments, for example eco-innovations and the introduction of environmentally friendly management systems in companies.
Neuvotellessaan jäsenvaltioiden kanssa kansallisista strategisista viitekehyksistä ja vuosiksi 2007–2013 ehdotetuista toimenpideohjelmista komissio suosittaa ohjelmasuunnittelusta vastaaville jäsenvaltioiden viranomaisille, että toimenpideohjelmien laadinnassa ja toteutuksessa otettaisiin huomioon edellä esitetyt ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyvät poliittiset painopisteet päästöjen vähentämisen, energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden edistämisen sekä ilmastonmuutoksen sopeutumistoimiin liittyvän talouden kestokyvyn lisäämisen aloilla.
In discussions with the Member States on the national strategic reference frameworks and on the operational programmes proposed for the period 2007‑13, the Commission strongly encourages the authorities in the Member States, who are in charge of programming, to draft and implement the operational programmes according to these policy priorities for addressing climate change, in both key areas: reducing emissions, fostering energy efficiency and renewable energy and enhancing the resilience of the economic sector with climate adaptation measures.
Eri jäsenvaltioiden ratkaisut voivat olla hyvin erilaisia ja niissä otetaan huomioon kustannustehokkuuteen liittyvät kysymykset sekä vaikutukset kilpailukykyyn ja ympäristöön.
The individual choice of Member States may vary substantially and will reflect cost-effectiveness considerations as well as impacts on competitiveness and the environment.
Jäsenvaltioiden toimenpideohjelmien luonnosten yhteydessä toimitettujen, rakennerahastojen toimien perusteella luokiteltujen rahoitustietojen avulla on ollut mahdollista laatia alustavia arvioita, jotka osoittavat, että komission ja jäsenvaltioiden neuvottelujen avulla on voitu kasvattaa energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden edistämiseen myönnettyjen varojen osuutta: energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden edistämiseen myönnetyt määrärahat, joiden osuus kauden 2000–2006 kaikista varoista oli 0,42 prosenttia, oli toukokuussa 2007 kauden 2007–2013 kaikista varoista 2,2 prosenttia.
The financial data provided by Member States in relation to the draft operational programmes, broken down according to the different categories of Structural Fund assistance, allow provisional estimates which show that the discussions between the Commission and the Member States have resulted in an increase in the percentage of funds allocated to energy efficiency and renewable energy: representing 0.42 % of total funds for the period 2000‑06, this figure rose in May 2007 to 2.2 % of total funds for the period 2007‑13.
Ilmastonmuutoksen voimistuvat vaikutukset edellyttävät myös, että infrastruktuuri-investoinnit toteutetaan mahdollisimman vähän ilmastoa kuormittavasti ja että vaikutusten riskit ovat mahdollisimman pienet.
The increasing impacts of climate change also require that investments in infrastructure are taken in a climate proof way and risks from impacts are minimised.
Siksi jäsenvaltioiden sopeutumistuen sisällyttämisen valvonta ei ole yksioikoista, koska myös muiden kuin ilmastonmuutokseen liittyvien ensisijaisten toimien avulla on mahdollista epäsuorasti tukea sopeutumista.
As a result, it may not be straightforward to monitor the inclusion of support for adaptation by Member States as adaptation measures are indirectly also possible under non-climate change priorities.
Viranomaisten on seurattava suunniteltuja määrärahoja, jotka on pantava asianmukaisesti täytäntöön.
These planned allocations must be followed up by the managing authorities with prompt implementation.
Kun Euroopan unionin ilmastonmuutosstrategian edellyttämät toimet on omaksuttu jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla, ohjelmia voidaan tarvittaessa tarkistaa, jotta otetaan huomioon sellaiset merkittävät muutokset kansallisissa strategioissa, joita tehdään kevään Eurooppa-neuvostossa tarkistettuihin hiilidioksidipäästöjen vähentämistavoitteisiin pääsemiseksi.
Once the implications of the European Union climate change strategy become clear for individual Member States and regions then, where necessary, the programmes could be revised to reflect important changes in national strategies that occur in line with the revised CO 2 reduction targets set at the Spring European Council.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2567/07
WRITTEN QUESTION E-2567/07
Aihe: ”Strukturoituja” velkakirjoja ja yhteisön kolmas tukikehys
Subject: ‘Structured’ bonds and the third Community support framework (CSF)
Kreikan kulttuuriministeri Voulgarakis mainitsi, puhuessaan kreikkalaisille joukkotiedotusvälineille toukokuun 2007 alussa, yhteisön kolmannen tukikehyksen varojen sijoittamisen ”indeksisidonnaisiin” (tai ”strukturoituihin”) velkakirjoihin vuonna 2001, Pasok-puolueen hallituskaudella.
When speaking to the Greek media in early May 2007, the Greek Minister for Culture, Mr Voulgarakis, referred to the investment of resources from the third CSF in ‘compound’ (or ‘structured’ bonds) during 2001 when PASOK was in government.
Missä vaiheessa kolmannen tukikehyksen varoja sijoitettiin tällaisiin velkakirjoihin ja millaisista summista oli kyse?
When were funds from the third CSF invested in these bonds and for what amounts?
Oliko komissio tietoinen tästä asiasta?
Was the Commission aware of this?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2568/07
WRITTEN QUESTION E-2568/07
Aihe: Asuinalueiden ja kaatopaikkojen välinen etäisyys
Subject: Distance between residential areas and landfill sites
Voiko komissio ilmoittaa, onko Euroopan unionissa vähimmäisvaatimuksia uusien kaatopaikkojen ja asuinalueiden väliselle etäisyydelle?
Could the Commission please inform me of any EU minimum distance requirements from new landfill sites to residential areas?
Voivatko kaatopaikat toimia alueilla, joissa on räjähtämättömiä pommeja?
Can landfill sites operate where depth charges are present?
Voiko komissio kertoa, onko aiheesta lainsäädäntöä?
And can the Commission pinpoint any relevant legislation on this issue?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2569/07
WRITTEN QUESTION E-2569/07
Aihe: Vlaams Belang -puolueen boikotointi komission Belgian edustuston taholta
Subject: Boycott of Vlaams Belang by Commission representation in Belgium
Euroopan komission Belgian edustuston kuukausittaisen Europabericht-julkaisun huhtikuun numerossa haastateltiin kaikkia EU-parlamentin flanderilaisia jäseniä sekä yhtä edustajaa kustakin vallonialaispuolueesta aiheesta ”50 vuotta Euroopan yhtenäisyyttä”.
In the April issue of Europabericht , the Commission's monthly magazine in Belgium, all Flemish Members of the European Parliament, together with one representative of each Walloon party, were interviewed about ‘Fifty years of European unity’.
Tarkemmin ottaen haastattelu koski kaikkia Euroopan parlamentin flanderilaisia jäseniä paitsi Vlaams Belang -puolueen jäseniä.
To be more exact, all Flemish Members were interviewed except those of Vlaams Belang.
Pitääkö komissio normaalina, että Flanderin suurimman puolueen vaaleilla valitut edustajat eivät tulleet kyseeseen?
Does the Commission consider it normal that the elected representatives of the largest party in Flanders were not included?
Mitä tämä kertoo julkaisun objektiivisuudesta ja/tai uskottavuudesta?
Is this conducive to the magazine's objectivity and/or credibility?
Kysyikö komissio edustustoltaan tämän boikotin syitä?
Has the Commission asked its Belgian representation the reason for this boycott?
Jos kysyi, mitä syitä sille annettiin?
If so, what reason was given?
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta tällaiset poliittiselta mielivallalta haiskahtavat tilanteet voidaan välttää tulevaisuudessa?
What measures is the Commission considering in order to prevent any recurrence of such situations, which are suggestive of political arbitrariness?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2570/07
WRITTEN QUESTION E-2570/07