natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komissaari Spidlan vastaus kysymykseeni (E‑1312/07) herättää enemmän uusia kysymyksiä kuin mihin sillä on vastattu.
Mr Špidla's answer to my first question (E‑1312/07) raises more questions than it answers.
Komissaari viittaa ”keskimääräiseen” viikoittaiseen työaikaan ikään kuin se olisi olennaista.
He refers to ‘average’ weekly working hours, as if that is relevant.
Eikö komissaari ole ymmärtänyt sitä, että kysymykseni koski nimenomaan niiden tuhansien työntekijöiden olosuhteita, joiden työpaikat tai työolosuhteet eivät ole keskimääräisiä.
Did he not understand that the whole point of my question was to address the circumstances of the many thousands of workers whose jobs or situations make them not average?
Miksi komissio pyrkii standardisoimaan jokaisen kansalaisen?
Why does the Commission persist in trying to standardise everybody?
Elämä ei ole standardoitua.
Life isn't like that.
Mitä on tapahtunut paljon puhutulle ”monimuotoisuudelle”?
What happened to this much vaunted ‘diversity’ we hear so much about?
Miksi emme katso ulos ikkunasta – todelliseen maailmaan?
Why not try looking out of the window — at the real world?
Komissaari Spidla (tai mahdollisesti joku komissaarin lakeijoista) puhuu ”kansalaisten elinolosuhteiden parantamisesta”, mutta ilmeisesti jälleen kerran keskiarvojen perusteella.
Mr Špidla (or was it actually one of his minions?) talks about ‘improving the lives of citizens’, but again on the basis of averages, apparently.
Onko komisaari valmis jättämään vaille huomiota ne monet työntekijät, joiden vahingoksi työaikadirektiiviä sovelletaan?
Is he prepared to ignore the many workers damaged by the Working Time Directive?
Entä yritykselle aiheutuvat kustannukset?
And what about the cost to businesses?
Mitä hyötyä siitä on kansantaloudelle?
Where is the benefit for our economy?
Useimmille yrityksille työaikadirektiivi aiheuttaa vain ylimääräisiä kustannuksia.
Most businesses have got nothing more than higher costs from the WTD.
Väittääkö komisaari vakavissaan, että työaikadirektiivi parantaa liikenneturvallisuutta?
And is the Commissioner seriously trying to justify the WTD on the grounds of road safety?
Miksi useimpien muiden työntekijöiden, jotka eivät ole ammattikuljettajia, pitäisi noudattaa samoja säännöksiä niiden merkityksettömyydestä huolimatta?
Why should the vast majority of workers who do not drive for a living have to abide by the same regulation, despite its irrelevance?
Mitä tulee komissaarin viimeiseen väitteeseen, jonka mukaan maahanmuutto ei vaikuta kielteisesti palkkatasoon Isossa-Britanniassa, olen ehdottomasti eri mieltä.
As for his final claims about immigration not having an adverse impact on wages in the UK, I beg vigorously to differ.
Haastan komissaarin saapumaan vaalipiiriini, missä hän voi keskustella joidenkin erityisalojen työntekijöiden, kuten sairaanhoitajien ja muiden terveydenhuollon ja yksityisen hoitoalan työntekijöiden sekä rakennusalan työntekijöiden kanssa.
I challenge him to come and talk to some of the skilled workers in my constituency, including nurses and others working in the medical and voluntary care sectors, and in the construction industry.
He ovat perheellisiä ja asuntolainaa maksavia kansalaisia, joiden sitoumukset vastaavat Iso-Britannian kansalaisten keskimääräisiä sitoumuksia.
These are people with families and mortgages, people with the average commitments of the average Brit.
Monet ovat jääneet työttömiksi, koska Baltian maista ja Puolasta tulee halvempaa työvoimaa.
Many have been forced out of work by cheap labour from the Baltic states and Poland.
Minä tiedän sen, koska monet ovat valittaneet siitä minulle.
I know, because they come and complain to me personally.
He ovat katkeria ja hyvin vihaisia?
They are bitter and very angry.
He eivät ole vähääkään kiinnostuneet ”keskimääräisestä keskiarvosta”.
And they are not remotely interested in ‘averages’.
Missä vaiheessa komissio herää todellisuuteen?
When will the Commission wake up to reality?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3054/07
WRITTEN QUESTION E-3054/07
Aihe: Rajanylittävät karusellipetokset – osa 2
Subject: Cross-border carousel fraud — Mark 2
Viitaten komission jäsen Kallasin vastaukseen kysymykseeni ( E-1640/07 ) kysyn komissiolta, mitä mieltä komissio on Ranskan uhkauksesta jättäytyä alv-karusellipetoksia koskevien tutkimusten ja mainittujen petosten vastaisten toimien ulkopuolelle.
Given the answer from Mr Kallas to my earlier question (E‑1640/07), what does the Commission think of the French Government's threat not to involve itself in investigations into, and action against, VAT carousel fraudsters?
(Luotettavien brittiläisten lähteiden mukaan tämä uhkaus liittyy jollakin tavalla Ison-Britannian jäsenmaksualennukseen.)
(Reliable sources in the UK indicate that this threat was somehow linked to the British rebate.)
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3055/07
WRITTEN QUESTION E-3055/07
Ottaen huomioon, että jäsenvaltioissa on jo nyt seitsemän miljoonaa laitonta maahanmuuttajaa, joita EU ja jäsenvaltiot eivät todellisuudessa pysty jäljittämään eivätkä karkottamaan, miksi EU nyt on tarjoamassa väliaikaisia viisumeja halukkaille maahanmuuttajille?
With nearly seven million illegal immigrants already in the Member States whom, by definition, the EU and Member States cannot trace and deport, why is the EU now offering temporary visas to others who want to come?
Kun ensiksi mainittu tilanne on lähtökohtana, kuinka uskottava on ilmoitus, jonka mukaan viimeksi mainitut voidaan lähettää kotimaihinsa rajoitetun oleskeluajan jälkeen?
In such circumstances, what is credible about the claim that they can be sent home after a limited stay?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3056/07
WRITTEN QUESTION E-3056/07
Onko komissio tietoinen siitä, mitä Isossa-Britanniassa on tapahtumassa sen seurauksena, että jätteiden hallinnan sijasta painopiste on jätteiden kuljettamisessa kaatopaikoille?
Does the Commission know what is happening in the UK as a result of its policy on using landfill sites for waste management?
Miksi komissio ei ole tunnustanut sitä, että Iso-Britannia on toiseksi tiheimmin asutettu EU:n jäsenvaltio, jonka kaatopaikat ovat täyttymässä muutaman vuoden sisällä.
Why has it not recognised that the UK is the most overcrowded country in the EU, bar one, and has no possibility of using landfill for more than a few more years?
Eikö komissio ole tietoinen siitä, että Isossa-Britanniassa on kehitetty – jo 40 vuotta sitten – teknologia, joka mahdollistaa jätteiden polttamisen ilmakehää saastuttamatta, ja joka tuottaa käyttökelpoista energiaa ja sivutuotteena jätettä, jota maatalous ja muut tuotannon alan voisivat käyttää hyväkseen?
Is the Commission not aware that — over 40 years ago — the technology was developed in the UK to incinerate waste without adding pollution to the atmosphere, and simultaneously generating usable energy and a residual waste that could be used by agriculture and other industries?
Onko komissio tietoinen siitä, että mainittu teknologia jätettiin hyödyntämättä 40 vuotta sitten pääomakustannusten vuoksi, mitä ei voitaisi käyttää tekosyynä nykyisessä tilanteessa?
Is the Commission aware that such technology was not exploited at the time on the grounds of capital costs — an excuse which could not possibly be accepted today?
Edellä mainitun lisäksi kysyn komissiolta, miksi se kehottaa Isoa-Britanniaa palaamaan jo vuoden 1875 puhtaanapito‑ ja kansanterveyslailla hylättyyn käytäntöön, mikä tarkoittaa jätteiden keräämistä viikon sijasta vain kahden viikon välein.
Meanwhile, why is the Commission encouraging the British to adopt its standards of hygiene and public health abolished in 1875, by reverting to collections every two weeks instead of weekly?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3057/07
WRITTEN QUESTION E-3057/07
Aihe: Lentokoneen teknisten vikojen aiheuttamat ylivoimaiset esteet
Subject: Citing ‘aircraft technical defects’ as a form of force majeure
Kysymyksen esittäjä on saanut tietoonsa, että lentokoneen teknisiä vikoja käytetään yleisesti perusteena ”ylivoimaisille esteille”, jotta lentoyhtiöiden ei tarvitsisi antaa korvausta matkustajille (esimerkiksi yli 5 tunnin) viivästymisestä tai lennon peruuttamisesta.
I am receiving reports that the vague term ‘aircraft technical defects’ is being cited as constituting ‘exceptional circumstances’, whether justified or not, so that airlines do not have to give passengers compensation for substantial delays (e.g. more than five hours) or cancellations.
Onko komissio tietoinen kyseisistä toimista?
Is the Commission aware of this practice?
Jos on, aikooko komissio velvoittaa lentoyhtiöitä ilmoittamaan järjestelmällisesti, mistä vioista on kyse, jotta ongelmat voitaisiin ottaa huomioon lentoyhtiöiden arvioinnissa asetuksen (EY) N:o 2111/2005 EUVL L 344, 27.12.2005, s. 15. mukaisesti?
If so, is the Commission prepared to require airlines to report such defects systematically so that they can be factored into airline evaluation pursuant to Regulation (EC) No 2111/2005 OJ L 344, 27.12.2005, p.
Sisällyttääkö komissio tietoihin ”tekniset viat”, jotka ovat usein syynä myöhästymisiin ja peruutuksiin?
Will the Commission also include information on ‘technical defects’ resulting in lengthy delays or cancellations?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3058/07
WRITTEN QUESTION E-3058/07
Aihe: Matkustajille, matkatoimistoille, matkanjärjestäjille ja lentoyhtiöille aiheutuva oikeudellinen epävarmuus
Subject: Legal uncertainty for passengers, travel agents, tour operators and airlines
Zaventemin lentokentällä (Belgiassa) 13. huhtikuuta 2007 alkanut lakko, josta ei annettu varoitusta, aiheutti haittaa matkustajille.
The lightning strike action on 13 April 2007 at Zaventem Airport (Belgium) caused passengers a great deal of inconvenience.
Lentokenttäyrityksen mukaan kyse oli poikkeuksellisista olosuhteista.
The airport operator contends there were exceptional circumstances.
Kuluttajajärjestöjen mukaan Zaventemin lentokentällä valitetaan vain harvoin useimpien lentoyhtiöiden tiedotuksesta.
Contacts with consumer organisations reveal that, at Zaventem, there are relatively few complaints about how most air carriers provide information.
Valituksia esitetään enemmän puutteellisista tiedoista ja ulkomailta Zaventemiin lentävien tai kolmansien maiden lentoyhtiöiden antamasta avusta ja korvauksista.
There are certainly more complaints, however, about inadequate information, compensation and assistance from airlines flying into Zaventem from abroad or third-country air carriers.
Lentokenttiä hoitavat yhä suuremmassa määrin kaupalliset yritykset.
A growing number of airports are operated by commercial firms.
Olisi kaikkein asianmukaisinta, että kuluttajia suojellaan (juridisesta näkökulmasta) niin sanotulla yhteisvastuujärjestelmällä, jonka mukaan vastuullisia ovat osittain lentokenttäyritykset ja osittain lentoyhtiöt.
It would therefore seem perfectly normal for passengers to be able to enforce their rights vis-à-vis those service providers, too, to whom ever increasing airport taxes are paid.
Tätä järjestelmää sovelletaan jo muun muassa liikuntarajoitteisten henkilöiden oikeuksista lentoliikenteessä annetun asetuksen mukaisesti.
On the other hand, of course, it is easier for consumers to have one contact point, e.g. the airlines, especially since they collect airport taxes.
Se tulee voimaan heinäkuussa 2008 ja sen mukaan kuluttajilla on valitusoikeus jo lentokentällä.
Theoretically, the consumer should be able to invoke what is termed the joint liability, in law, of both airport operators and airlines by analogy with the regulation concerning persons with reduced mobility, which comes into force as from July 2008 and provides for direct redress for consumers from airports.
Jos ei anna, miksi, sillä on otettava huomioon lentokenttien käyttäjille aiheutuvat ongelmat kyseisissä tapauksissa?
If not, why not, given the patently obvious inconvenience to airport users in such cases?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3059/07
WRITTEN QUESTION E-3059/07
Aihe: Tiedotuslehtinen matkustajien oikeuksista
Subject: Passenger rights information pack
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3062/07
WRITTEN QUESTION E-3062/07
Aihe: Maahanmuuttajien vastaanotosta kieltäytymisestä johtuva vakava tilanne Maltalla
Subject: The dramatic situation of the migrants refused by Malta
Euroopan rannikoille pienillä ja vaarallisilla aluksilla pyrkivien maahanmuuttajien vakava tilanne on kärjistymässä äärimmilleen.
The dramatic situation of the migrants trying to reach Europe's shores on small and insecure vessels is becoming ever more extreme.
Viimeisten viiden vuoden aikana arvioidaan noin 10 000 ihmistä menehtyneen merellä aivan lähellä päämääräänsä, josta he toivoivat löytävänsä työtä ja solidaarisuutta.
It is estimated that in the last five years 10000 people have died at sea, almost within reach of the civilisation in which they aspire to find work and solidarity,
Näiden tapahtumien valossa eräiden maiden toiminta aiheuttaa häpeää ja osoittaa kuinka kaukana ollaan solidaarisesta ja ihmisoikeuksia kunnioittavasta Euroopasta, jota suurin osa maanosamme asukkaista tavoittelee.
In view of these circumstances, the attitudes of certain countries can only cause us embarrassment, showing that we are still very far from the Europe of solidarity and respect for human rights which the majority of its citizens would like to see.
Sen jälkeen kun Malta kieltäytyi ottamasta vastaan espanjalaisen hinaajan Monfalcón puoleksi uponneesta laivasta saarivaltion eteläosissa pelastamia 26 maahanmuuttajaa, esti laivaa saapumasta sen aluevesille ja pakotti maahanmuuttajat jäämään viideksi päiväksi laivaan ja Espanjan viranomaiset lähettämään meripelastusaluksen Sisiliaan pakolaisten viemiseksi Espanjaan, on tapahtunut muita vähintään yhtä vakavia asioita.
Malta recently refused to accept 26 migrants who had been rescued from a half-shipwrecked vessel by the Spanish tug Monfalcó to the south of the archipelago, opposing the vessel's entry into its territorial waters, forcing the migrants to remain on board five days, and obliging the Spanish authorities to send a maritime rescue vessel to Sicily to collect them and transport them to Spain, Following this, there have been other, equally grave developments.
Sisäasioista vastaava komission jäsen Franco Frattini ilmoitti 6. kesäkuuta pitämässään lehdistötilaisuudessa, että mereltä tulevien maahanmuuttajien ongelma tulee kärjistymään dramaattisesti tänä kesänä.
The Commissioner for Home Affairs and Security, Franco Frattini, told a press conference on Wednesday, 6 June that this summer would be a ‘dramatic’ one in terms of arrivals of migrants by sea.
Voiko neuvosto selittää näiden hälyttävien tapahtumien valossa, mihin toimiin aiotaan ryhtyä, jotta estetään jäsenvaltioita rikkomasta kansainvälisen oikeuden keskeisimpiä meripelastusta koskevia säännöksiä?
In the face of these alarming developments, can the Council state what measures it will take to prevent Member States from failing to comply with the basic rules governing maritime rescue as laid down in international law?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3063/07
WRITTEN QUESTION E-3063/07
Sen jälkeen kun Malta kieltäytyi ottamasta vastaan espanjalaisen hinaajan Monfalcón puoleksi uponneesta laivasta saarivaltion eteläosissa pelastamia 26 maahanmuuttajaa, esti laivaa saapumasta sen aluevesille ja pakotti maahanmuuttajat jäämään viideksi päiväksi laivaan ja Espanjan viranomaiset lähettämään meripelastusaluksen Sisiliaan pakolaisten viemiseksi Espanjaan, on tapahtunut muita vähintään yhtä vakavia asioita.
Malta recently refused to accept 26 migrants who had been rescued from a half-shipwrecked vessel by the Spanish tug Monfalcó to the south of the archipelago, opposing the vessel's entry into its territorial waters, forcing the migrants to remain on board five days, and obliging the Spanish authorities to send a maritime rescue vessel to Sicily to collect them and transport them to Spain.
Voiko komissio selittää näiden hälyttävien tapahtumien valossa, mihin toimiin aiotaan ryhtyä, jotta estetään jäsenvaltioita rikkomasta kansainvälisen oikeuden keskeisimpiä meripelastusta koskevia säännöksiä?
In the face of these alarming developments, can the Commission state what measures it will take to prevent Member States from failing to comply with the basic rules governing maritime rescue as laid down in international law?
Voiko komissio laatia kertomuksen näistä tapahtumista ja tehdä jäsenvaltioille perustavaa laatua olevia suosituksia asiasta?
Can the Commission draw up a report on the subject and propose a set of basic recommendations to the Member States?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3064/07
WRITTEN QUESTION E-3064/07
Aihe: EU:n ja Marokon kalastussopimus
Subject: EU‑Morocco fisheries agreement
Sopimuksen 4 artiklassa ja pöytäkirjan 3, 4 ja 5 artikloissa säädetään menettelyt sopimuksen ulkopuolelle jääneiden lajien kalastusmahdollisuuksien tarkistamiseksi, jos kalakantojen kehitys on suotuisaa.
Article 4 of the above agreement and Articles 3, 4 and 5 of the Protocol to it establish mechanisms for revising the catch possibilities for species not included in the agreement should the evolution of stocks be favourable.
Toisaalta sopimuksen 6 artiklassa vahvistetaan niin sanottu yksinoikeuslauseke.
In addition, Article 6 of the agreement introduces the so-called exclusivity clause.
Onko komissio saanut tiedot pääjalkaisten ja äyriäisten kantojen kehityksestä Marokon kalastusalueella?
Is the Commission being informed of the evolution of the stocks of cephalopods and crustaceans in Moroccan waters?
Voiko komissio tiedottaa Euroopan parlamentille, mikä on näiden kantojen tilanne ja onko se muuttunut sopimuksen neuvottelun jälkeen kuluneiden kahden vuoden aikana?
Can it inform Parliament of the current state of those stocks and whether there have been changes in the two years since the agreement was negotiated?
Voiko komissio taata, että EU:n kanssa tehdyllä sopimuksella on yksinoikeus näiden lajien osalta?
Is the Commission in possession of guarantees concerning the exclusiveness of the agreement with the EU in respect of the agreed species?
Onko komissiolla tietoa muista Marokon kolmansien valtioiden kanssa allekirjoittamista yksityisistä sopimuksista?
Is the Commission aware of any other agreements of a private nature signed by Morocco with third countries?
Voiko komissio ilmoittaa parlamentille, mitä sopimuksia on tehty, minkä valtioiden kanssa ja mistä lajeista?
Can it inform Parliament as to which agreements exist, with which countries and for which species?
Onko EU:n kanssa tehdyn sopimuksen ulkopuolelle jääneistä lajeista tehty sopimuksia kolmansien valtioiden kanssa?
Are there private agreements with third countries for species not covered by the agreement with the EU?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3065/07
WRITTEN QUESTION E-3065/07
Aihe: Troolikalastus Marokon kalastusalueella
Subject: Trawl fishing in Moroccan waters
Voiko komissio ilmoittaa, onko pohjatroolilla kalastamiselle Marokon kalastusalueella asetettua 275 GT:n kriteeriä muutettu EU:n ja Marokon kalastussopimuksen perusteella?
Can the Commission state whether there has been any change in the 275GT criterion for practising demersal fishing in Moroccan waters under the fisheries agreement with the EU?
Voiko komissio ilmoittaa kuinka monta alusta, joiden kotisatama on Galiciassa, on saanut luvan harjoittaa pohjatroolikalastusta Marokon kalastusalueella EU:n ja Marokon kalastussopimuksen perusteella ja mikä on niiden bruttovetoisuus?
Can it state how many vessels based in Galician ports, and of what tonnage, have been authorised to practise demersal fishing in Moroccan waters under the fisheries agreement with the EU?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3066/07
WRITTEN QUESTION E-3066/07
Aihe: Pitkäsiimakalastus Marokossa
Subject: Longline fishing in Morocco
Kuinka monta pitkäsiima-alusta joiden kotisatama on Galiciassa, on saanut luvan kalastaa Marokon kalastusalueella EU:n ja Marokon kalastussopimuksen nojalla?
Can the Commission state how many longline vessels based in Galician ports have been authorised to fish in Moroccan waters under the fisheries agreement with the EU?
Kuinka monta luvan saanutta galicialaista pitkäsiima-alusta todella toimii Marokon kalastusalueella?
Can it state how many Galician fishing vessels out of those which have been authorised are actually operating in Moroccan waters?
Miten komissio arvioi sopimuksen käyttöä tällä alalla ajatellen Galiciasta asti siirtymään joutuvia aluksia?
Can it undertake an assessment of the use of the agreement in this field in the case of vessels which are obliged to come from Galicia?
Mitkä ovat suurimmat hankaluudet, joihin nämä alukset ovat törmänneet kalastusmahdollisuuksiensa käyttämisessä?
What are the main obstacles facing this fleet in its efforts to realise its catch possibilities?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3067/07
WRITTEN QUESTION E-3067/07
Aihe: Nuottakalastus EU:n ja Marokon kalastussopimuksen perusteella
Subject: Seine fishing under the EU‑Morocco agreement
Barbaten kylän nuottakalastuslaivasto, jolla on lupa kalastaa Marokon kalastusalueella, on valittanut sopimuksen aiheuttamista käytännön vaikeuksista, jotka tekevät kannattavan kalastuksen mahdottomaksi kyseisellä alueella ja jotka johtuvat sopimuksen soveltamiselle asetetuista rajoituksista ja syrjinnästä marokkolaisaluksiin nähden.
The seine fishing fleet from Barbate (Spain), which is authorised to fish in Moroccan waters, has made complaints concerning the practical difficulties of the agreement, thanks to which it is impossible to fish profitably in those waters owing to the restrictions imposed in applying it and the discrimination practised in favour of the Moroccan fleet.
Minkä vuoksi sopimuksen soveltamista näihin aluksiin on vaikeutettu ja mitä ratkaisuja on ehdotettu, jotta sopimuksesta voisi tulla kannattava?
Can the Commission state the reasons for the presence of these obstacles in the implementation of the agreement for these fleets, and propose means of making it profitable?
Onko Marokko yhtä mieltä yhteisön kalastajien näkemyksen ja EU:n ehdottamien ratkaisumallien kanssa?
Does Morocco share the EU's views regarding the Community fleet and the possible solutions?
Miten komissio on aikonut ratkaista ongelmat, jotka liittyvät lisävalojen käyttöalueen laajentamiseen ja marokkolaisten tonnikala-alusten haittaavaan toimintaan?
How does the Commission intend to resolve the problem of the extension of the geographical zone of auxiliary light use and of the obstructive practices by groups of Moroccan tuna vessels?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3068/07
WRITTEN QUESTION E-3068/07
Euroopan parlamentin täysistunnon EU:n ja Marokon kalastussopimuksesta hyväksymässä päätöslauselmassa P6­_TA(2006)0201 katsottiin, että Euroopan yhteisön taloudellista korvausta olisi käytettävä myös kalastuksesta elävien Marokon rannikkoväestön ja Länsi-Saharan väestön elinolojen kehittämiseen sekä pienten ja keskisuurten paikallisten kalastusalan yritysten perustamiseen.
Resolution P6_TA(2006)0201 of the EP plenary on the EU‑Morocco fisheries agreement states that ‘the Community financial contribution should also be used for the development of coastal populations living on fishing in Morocco and Western Sahara and the creation of small and medium-sized local firms in the fisheries sector’.
Parlamentin mietinnön mukaan unionin ja sen toimielinten on myös valvottava, että sopimuksen täytäntöönpano on kansainvälisen oikeuden mukaista, ja komissiolla on velvollisuus arvioida sopimuksen 10 artiklassa säädetyssä sekakomiteassa, onko Marokko noudattanut sopimusta.
The report of Parliament further stresses that the EU and its institutions are obliged to ensure that international law is complied with and that, for this purpose, the Commission is responsible for examining, through the Joint Committee set up under Article 10 of the agreement, whether Morocco has fulfilled the commitments in question.
Voiko komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille, noudattaako Marokko todella kansainvälisen oikeuden mukaisia velvoitteitaan jakaa sopimuksella saavuttamansa edut Marokon rannikkoväestön ja Länsi-Saharan väestön hyväksi?
Can the Commission inform Parliament whether Morocco is in fact complying with its obligation under international law to ensure that the local coastal populations in Morocco and Western Sahara benefit on an equitable basis from the agreement?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3069/07
WRITTEN QUESTION E-3069/07