natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Näin ollen nuhteettomuusperiaatteen tarkka soveltaminen maksutapahtumiin on kuluttajien etujen suojelun ehdoton edellytys (kuten elektronisiin maksuihin sovellettavista eurooppalaisista käytännesäännöistä 8. joulukuuta 1987 annetussa komission suosituksessa 87/598/ETY EYVL L 365, 24.12.1987, s. 72 . todetaan).
Consequently, the strict application of the principles of probity in transactions is a sine qua non in safeguarding the interests of consumers (Commission recommendation 87/598/EEC OJ L 365, 24.12.1987, p.
3 artiklan 1 kohdassa todetaan, että ”liikkeeseenlaskija tiedottaa haltijalle sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä tai joka tapauksessa hyvissä ajoin ennen elektronisen maksuvälineen toimittamista” kaikista sopimusehdoista heidän välillään.
52 . concerning transactions by electronic payment instruments, all contractual terms and conditions of agreements concluded between the issuer and the holder of credit cards must be communicated by the former to the latter ‘in good time prior to delivering an electronic payment instrument’.
Kyseisiin sopimusehtoihin kuuluu mahdollisen sovellettavan korkotason sekä sen laskutavan ilmoittaminen.
One of those terms is the interest rate which may be applied, including the manner of calculating it.
Rikkooko koron kertyminen luottokorttimaksun maksupäivämäärästä lähtien selkeästi yhteisön kuluttajansuojasääntöjä, koska tavallisesti 25—50 päivää kestävä ”armonaika” poistetaan ilman ennakkoilmoitusta tai virallista sopimusta ja ilman liikkeeseenlaskijan (tässä tapauksessa rahoituslaitoksen) ilmoitusta haltijalle? 2.
whether calculating interest from the first day on which payment is made by means of a credit card, thereby abolishing the normal grace period of 25-50 days, without prior warning or express agreement and notification on the part of the issuer (in this case a financial institution) to the holder, constitutes a clear breach of Community consumer protection rules, and 2.
Ovatko komission yksiköt tietoisia siitä, että eurooppalaisissa pankeissa noudatetaan kyseistä käytäntöä, ja miten komissio on suunnitellut lopettavansa kuluttajan oikeuksien loukkaamisen mainitulla tavalla?
whether such practices by European banking organisations have come to the notice of its departments and how it intends to curtail any such infringements of consumers' rights?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3455/05
WRITTEN QUESTION E-3455/05
Aihe: Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian (EJTM) vientituotteissaan käyttämä koodi
Subject: Use of code for exports of goods from FYROM
Euroopan komission jäsenen Olli Rehnin edustajan Krisztina Nagyn lausunnoista päätellen Euroopan unionin kauppapolitiikka ei ole muuttunut suhteessa entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan.
According to statements made by Mrs Nagy (spokeswoman for Commissioner Rehn), there has been no change in the EU's trade policy with FYROM.
Euroopan unioni ei luonnollisestikaan ole tunnustanut kyseistä maata nimellä ”Makedonia” (jonka niminen maakunta Kreikassa on ollut antiikin ajoista lähtien) vaan nimellä Entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia (EJTM).
The EU did not, of course, recognise that country as ‘Macedonia’ (which has been a Greek region since ancient times) but as FYROM.
Käytetäänkö koodia ”MK” (”MAKEDONIJA”) todellakin EU:n jäsenvaltioihin vietävissä tuotteissa?
Is the code ‘MK’ (‘MAKEDONIJA’) actually used for exports of goods to the Member States?
Minkä takia ei käytetä maan virallisen englanninkielisen nimen alkukirjaimista muodostettua lyhennettä FYROM, jonka EU on tunnustanut ja jota se käyttää?
What is the reason for not using the initials of that country's official name (FYROM), which the EU recognises and uses?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3456/05
WRITTEN QUESTION E-3456/05
Aihe: Syroksen lentokentän kiitoradan laajentaminen ja Hochtiefin Spatan lentokenttää koskeva sopimus Kreikan hallituksen kanssa
Subject: Extension of the runway at Syros airport and Hochtief's contract with the Greek Government concerning Spata airport
Siitä huolimatta sen lentokenttä on täysin riittämätön, ja kaikki Syroksen edustuselimet ovat yhdessä paikallisten viranomaisten kanssa anoneet virallisesti, että kiitorataa laajennettaisiin, niin että vähintään tilauslennot ja 72-paikkaiset lentokoneet voisivat laskeutua sille.
Despite this, its airport is totally inadequate and all the representative bodies on Syros, together with the local authorities, have officially requested that the runway be extended so that at least charter flights or 72‑seater aircraft can land there.
Ikävä kyllä Kreikan siviili-ilmailualan viranomaiset ovat torjuneet jopa pyydetyn 280 metrin laajennuksen, joka olisi joka tapauksessa riittämätön.
Unfortunately, even the requested extension of 280 metres (inadequate in any case) has been rejected by the Greek Civil Aviation Authority.
Siirtomaatyylisellä sopimuksella, joka sisältää erittäin monia epämääräisiä lausekkeita, Hochtief-yritys on ottanut vastuulleen Ateenassa sijaitsevan Spatan lentokentän toiminnan.
Under a ‘colonial’ type of contract incorporating a great many obscure clauses, the company, ‘Hochtief’, has taken over the running of Spata airport in Athens.
Uskomattomien sopimusehtojen joukossa, jotka on sisällytetty yrityksen Kreikan hallituksen kanssa tekemään sopimukseen, on vaatimus, että 100 kilometrin säteelle ei saisi rakentaa toista lentokenttää.
Among the incredible provisions contained in its contract with the Greek Government is the stipulation that no other airport should be built within a radius of 100 km.
Koskeeko tämä omituinen kielto myös kiitoratojen laajentamista saarilla, esimerkiksi Syroksella?
Is the extension of runways on islands (such as Syros) also covered by this peculiar ban?
Miksi Syrokselle ei rakenneta vähintään 1800 metrin kiitorataa, jolle ulkomaiset tilauslennot voisivat laskeutua, mikä kasvattaisi turismia saarella?
Why is a runway of at least 1800 metres in length not being built on Syros so that foreign charter flights can land, which would be a boost to tourism on the island?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3457/05
WRITTEN QUESTION E-3457/05
Vastauksessaan kysymykseeni E-1959/05 komission jäsen Hübner ei vastannut kysymykseeni aluepolitiikan pääosaston virkailijoista, joiden tehtävänä oli yhteisön kolmannen tukikehyksen toimenpiteiden valvonta kaikkina ajankohtaa edeltävinä vuosina.
E‑1959/05, Commissioner Hübner made no reference to the officials of the Commission's Directorate-General for Regional Policy who were entrusted with monitoring projects under the third CSF for all the previous years of its implementation.
Komission virkamiehet eivät ole tunnetusti vain "koristeita", vaan suorittavat jäsenvaltioissa tarkastuksia, ja tätä tarkoitusta varten monet heistä tekivät ja tekevät virkamatkoja Kreikkaan ja muihin EU-maihin, joissa rahoitettiin toimenpiteitä yhteisestä tukikehyksestä.
Commission officials are not simply ‘figureheads’, they carry out inspections in the Member States and, for that purpose, many of them travelled, and still travel, ‘on mission’ to Greece and other Member States where projects are funded under the Community support frameworks.
Näillä virkamiehillä on itsestään selvästi myös vastuita, kun esimerkiksi paljastuu, että niin monissa osittain Euroopan unionin rahoittamissa toimenpiteissä oli niin lukuisia sääntörikkomuksia (rakennevikoja, liian korkeiksi ilmoitettuja kustannustietoja) sillä aikavälillä, jolloin heidän tehtävänään oli näiden toimenpiteiden valvonta.
Obviously, these officials have responsibilities where, for example, it is revealed that so many irregularities (substandard work, overcosting, etc.) occurred in so many projects in Greece co-financed by the EU during the period in which they were in charge of monitoring them.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3458/05
WRITTEN QUESTION E-3458/05
Aihe: Rahoituksen valvonta Kreikan julkisten investointien ohjelman täytäntöönpanossa
Subject: Financial control of implementation of Greek Public Investment Programme
Kulujen valvonta julkisten investointien ohjelmassa (PIP) on tärkeää, sillä se vaikuttaa sekä rahoituksen perusmäärään Kreikan taloudessa että valtion Euroopan unionille tekemiin sitoumuksiin.
The control of expenditure under the Public Investment Programme (PIP) is important in that it affects both the basic amounts of finance in the Greek economy and the country's commitments towards the EU.
Jokainen kuluttaa sen verran kuin haluaa”, lisäten samalla, että ”yhteisrahoitteisissa hankkeissa olemme erittäin usein ylittäneet aika- ja kulurajat ja tehneet puutteellista työtä, minkä komission tarkastajat ovat ikävä kyllä kirjanneet muistiin ja hylänneet nämä hankkeet ja sulkeneet ne pois”.
Everyone spends what they like’, while adding that ‘in the case of co-financed projects, we very frequently have time and cost overruns and defective work which are, unfortunately, recorded by the Commission’s inspectors who reject these projects and exclude them’.
Mitä tulee julkisten investointien ohjelman kansalliseen osaan, onko komissiolla valta vahvistaa tai kieltää ensimmäinen osa edellä mainitusta lausunnosta?
As regards the national part of the PIP, is the Commission in a position to confirm or deny the first part of the above statement?
Millainen on tällaisen ohjailemattoman tilanteen arvioitu vaikutus Kreikan talouteen?
What is the estimated impact of such an uncontrolled situation on the finances of the Greek economy?
Millaisia tarkastuksia komissio toteutti ohjelman yhteisrahoitetun osan suhteen vuosina 2004—2005?
As regards the co‑financed part of the PIP, what checks did the Commission carry out in 2004‑2005?
Minkä nimisissä hankkeissa tarkastajat havaitsivat ylityksiä tai puutteellista työtä?
In which projects (by name) did those checks reveal overruns or defective work?
Mitkä näistä hankkeista suljettiin pois saman ajanjakson aikana edellä mainittujen havaintojen perusteella?
On the basis of the above findings, which of those projects were excluded during the same period?
Voiko komissio tai sen yksiköt sulkea pois tällaisia hankkeita?
Can the Commission (or its services) exclude such projects?
Mikä oli ohjelman rahoitustaakka yhteensä näiden hankkeiden poissulkemisen tuloksena miljoonina euroina?
What was the financial burden (in total) on the PIP as a result of the exclusion of these projects (in millions of euro)?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3459/05
WRITTEN QUESTION E-3459/05
esittäjä(t): Giovanni Pittella (PSE) , Guido Sacconi (PSE) ja Vincenzo Lavarra (PSE)
by Giovanni Pittella (PSE) , Guido Sacconi (PSE) and Vincenzo Lavarra (PSE)
Aihe: Yhteiseen maatalouspolitiikkaan ohjattavien määrärahojen epätasainen myöntäminen
Subject: Unfair distribution of CAP resources
Yhteiseen maatalouspolitiikkaan ohjattavien määrärahojen myöntäminen on ilmeisen epätasaista.
The way in which CAP resources are allocated is clearly unfair.
Vuonna 2002 Italiassa oli 300 yritystä, joista kukin sai enemmän kuin 500000 euroa, kun loput 87 prosenttia yrityksistä jakoi keskenään neljäsosan määrärahoista, mikä tarkoittaa vähemmän kuin 5000 euron tukea yritystä kohti.
In Italy in 2002, slightly under 300 farms each received over EUR 500000 , whereas the other 87 % of farms received only one-quarter of the funding, which amounted to aid of less than EUR 5000 per farm.
Tilanne ei ole juuri erilainen tarkasteltaessa muita maita, kuten Espanjaa ja Isoa-Britanniaa, joissa suuri osa yhteiseen maatalouspolitiikkaan ohjatuista määrärahoista lankeaa monikansallisten yritysten ja suurmaanomistajien hyväksi.
The situation does not differ greatly in the case of other countries such as Spain and the United Kingdom, where a large slice of the CAP budget goes to multinationals and to the owners of large estates.
Harkitseeko Euroopan komissio ottavansa käyttöön uusia välineitä, joilla pystytään turvaamaan tasapainoisempi määrärahojen jako?
Is the Commission considering the introduction of new financial instruments which would enable resources to be distributed more fairly?
Onko tähän liittyen ajateltavissa ottaa käyttöön yksilöllinen rahoituksen yläraja kullekin yritykselle ja laatia lisäksi toimenpiteet, jotka mahdollistavat paremman läpinäkyvyyden tukien saajia valittaessa?
In this connection, could a maximum individual funding ceiling for each farm be introduced, accompanied by measures designed to ensure greater transparency in the identification of aid beneficiaries?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3463/05
WRITTEN QUESTION E-3463/05
Kolumbiassa työskentelevien kansainvälisten valtioista riippumattomien järjestöjen tapaamisissa useat EU:n jäsenvaltioiden edustajat ovat toistuvasti ilmaisseet, että jos aseistariisumisprosessia aiotaan asianmukaisesti valvoa, on tuettava sellaisia tahoja, joihin hallitus luottaa.
In interviews with international NGOs working in Colombia, a number of EU Member States have repeatedly stated that if the demobilisation process is to be properly verified, support will have to be provided for bodies which have credibility in the eyes of the country's government.
Siitä lähtien kun Amerikan valtioiden järjestö (OAS) aloitti toimintansa rauhanprosessin tukemiseksi Kolumbiassa, Kolumbian siviiliyhteiskunnan ja kansainvälisen yhteisön jäsenet ovat arvostelleet MAPP:tä sen riippuvaisuudesta hallituksen politiikasta ja sen kykenemättömyydestä asianmukaiseen valvontaan.
Ever since the start of the OAS mission to support the peace process in Colombia, MAPP has been criticised by Colombian and international civil society for its lack of independence vis‑à‑vis government policies and on account of its inability to carry out proper verification.
Samalla kun Kolumbian hallitus tukee MAPP:tä se arvostelee YK:n ihmisoikeusvaltuutetun suosituksia eikä pane niitä täytäntöön Kolumbiassa.
Although the Colombian Government supports MAPP, it criticises and ignores the recommendations put forward by the Office of the UN High Commissioner for Human Rights in Colombia.
YK:n ihmisoikeusvaltuutetun virasto on täyttänyt tehtävänsä ja arvostellut hallituksen politiikkaa.
The Office has performed its task and has criticised government policies.
Kuinka neuvosto perustelee OAS:n tarkkailuvaltuuskunnan työn rahoittamisen jatkamisen, kun otetaan huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun alainen toimisto (jota monet EU:n jäsenvaltiot rahoittavat) toimii jo Kolumbiassa ja sillä on asianmukaiset valtuudet kyseisen tehtävän hoitamiseen?
How will the Council justify any future support for the OAS's monitoring mission when an Office of the UN High Commissioner for Human Rights (which is financed by many of the EU Member States) already exists in Colombia and has its own remit for such a task?
Kolumbiasta annetuissa neuvoston päätelmissä Kolumbian viranomaisia kehotetaan panemaan viipymättä täytäntöön YK:n ihmisoikeusvaltuutetun suositukset.
The Council conclusions on Colombia urge a prompt implementation of the UNHCHR's recommendations by the Colombian authorities.
EU pitää erittäin tärkeinä jatkuvia tiiviitä yhteyksiä YK:n toimistoon asian seurannassa.
The EU attaches great importance to continued close contacts with the UN’s office in monitoring this issue.
YK:n ihmisoikeusvaltuutetun ja OAS:n tarkkailijavaltuuskunnan toimivaltuudet ja tehtävät ovat erilaiset.
The competences and duties of the UNHCHR and the OAS's monitoring mission are different.
Seurannan, kantojen ja toimenpiteiden mahdollisimman pitkälle viety koordinointi on kuitenkin kansainvälisen yhteisön etujen mukaista.
However, it is clearly in the interest of the international community to coordinate assessments, positions and actions as far as possible.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3464/05
WRITTEN QUESTION E-3464/05
Ihmisoikeuksien puolustajien suojelemista koskevien EU:n suuntaviivojen hyväksyminen tarkoittaa mielestämme sitä, että EU:n rauhanlaboratorio-ohjelmassa olisi asettava etusijalle siviiliväestöä edustavien yhdistysten suojeleminen, jotta voidaan todella edistyä vahvan siviiliyhteiskunnan rakentamisessa.
Following the approval of the EU guidelines on the protection of human-rights campaigners, the EU's Peace Laboratories programme should give priority to protecting organisations which represent the civilian population, so that genuine progress can be made in the building of a strong civil society.
Olemme kuitenkin saaneet tietoja siviiliväestöön ja ihmisoikeusaktivisteihin kohdistuneista toistuvista uhkauksista ja hyökkäyksistä Kolumbiassa, esimerkiksi alueilla Barrancabermeja, Magdalena Medio ja Oriente Antioqueño, joille rauhan laboratorioita on perustettu.
However, members of the civilian population and human-rights campaigners in areas of Colombia (such as Barrancabermeja in Magdalena Medio and the Oriente Antioqueño region) where Peace Laboratories have been set up have been repeatedly threatened and harassed.
Olemme todella huolestuneita siitä, EU:n Kolumbian politiikka on epäjohdonmukaista ja sisältää ristiriitaisuuksia, mikä voi saattaa Kolumbian ihmisoikeusaktivistit entistä haavoittuvampaan asemaan.
It is a source of serious concern that the EU's policies vis-à-vis Colombia are perpetuating divisions and causing confusion which may be making Colombian human-rights campaigners more vulnerable.
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä tässä asiassa?
What action is the Commission intending to take in this matter?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3465/05
WRITTEN QUESTION E-3465/05
Aihe: Hybridiautojen edistäminen
Subject: Promotion of hybrid cars
Hybridiautojen tekniikka, joka yhdistää öljy- ja sähkömoottorit, vähentää huomattavasti öljyn kulutusta ja pakokaasupäästöjä.
The advanced technology of hybrid cars, combining petrol engines with electric motors, achieves a marked reduction in fuel consumption and pollution emissions.
Näiden autojen käytöstä on siten etua sekä ympäristölle että kuluttajille.
The benefits of using such cars are, therefore, enormous both for the environment and for individuals.
Lisäksi kasvavan öljykriisin vuoksi pitää etsiä vaihtoehtoisia energialähteitä ja tulla riippumattomaksi öljyn toimituksista.
Moreover, the developing oil crisis makes it necessary to find alternative forms of energy and become independent of oil.
Valitettavasti hybridiautot ovat vain edelleen kalliimpia kuin tavalliset autot ja siksi niitä käytetään varsin vähän.
Unfortunately, however, hybrid cars are currently more expensive than conventional vehicles and the number in use is, therefore, very restricted.
Mihin toimiin komissio voisi ryhtyä edistääkseen hybridiautoja?
What measures could the Commission take to promote the use of hybrid cars?
Voitaisiinko mahdollisesti esimerkiksi vaatimuksella liikenteen asteittaisista pakokaasuvähennyksistä — kuten Kioton pöytäkirjassa määrätään — saavuttaa tämä tavoite?
Might the requirement of a gradual reduction in gas emissions from transport — as, moreover, provided by the Kyoto Protocol — possibly achieve that result, for example?
Voisiko komissio Göteborgin kestävää kehitystä koskevan strategian yhteydessä edistää tätä asiaa ministerineuvostossa poliittisen päätöksen saamiseksi siitä, että ihmisiä kannustettaisiin ostamaan hybridiautoja?
In the context of the Gothenburg strategy for sustainable development, could the Commission promote this particular subject in the Council of Ministers so that a political decision is taken and individuals are given incentives to buy hybrid cars?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3466/05
WRITTEN QUESTION E-3466/05
Aihe: Tiedustelupalvelut — Vladimir Špidla
Subject: Intelligence — Vladimír Špidla
Koska komissio ei ole kokonaisuudessaan vastannut kysymykseeni, minun on nyt kysyttävä henkilökohtaisesti Vladimir Špidlalta, toimiiko hän tai onko hän koskaan toiminut tiedustelupalvelujen hyväksi omassa maassaan tai jossakin muussa maassa?
Since the Commission as a whole has failed to answer the question, I am now obliged to ask Vladimír Špidla personally whether he is, or ever has been, an asset or agent of the intelligence services in his own country or any other?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3467/05
WRITTEN QUESTION E-3467/05
Aihe: Tiedustelupalvelut — Andris Piebalgs
Subject: Intelligence — Andris Piebalgs
Koska komissio ei ole kokonaisuudessaan vastannut kysymykseeni, minun on nyt kysyttävä henkilökohtaisesti Andris Piebalgsilta, toimiiko hän tai onko hän koskaan toiminut tiedustelupalvelujen hyväksi omassa maassaan tai jossakin muussa maassa?
Since the Commission as a whole has failed to answer the question, I am now obliged to ask Andris Piebalgs personally whether he is, or ever has been, an asset or agent of the intelligence services in his own country or any other ?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3468/05
WRITTEN QUESTION E-3468/05
Yhdistyneessä kuningaskunnassa asuva sokea ja opaskoiraa käyttävä yhteisön kansalainen on ilmoittanut kysymyksen esittäjälle, että viranomaiset ja yksityiset tahot soveltavat eri käytäntöjä opaskoiran päästämisessä julkisiin ja yksityisiin tiloihin ja paikkoihin.
We have been informed by a United Kingdom EU national, who is blind and uses a guide dog, that there is very different treatment by public and private authorities in relation to the admission of guide dogs to public and private premises and spaces.
Voiko neuvosto antaa tietoa jäsenvaltioista, kuten Ruotsista, jotka rajoittavat opaskoirien pääsyä paikkoihin, joissa myydään elintarvikkeita, kun taas toinen jäsenvaltio Yhdistynyt kuningaskunta sallii opaskoirien pääsyn kaikkiin julkisiin ja yksityisiin tiloihin?
Can the Council give any information about Member States, such as Sweden, restricting guide dogs' access to premises selling food, in contrast to Member States like the UK, which provide access to virtually all public and private spaces for guide dogs?
Onko neuvosto vahvistanut suuntaviivoja opaskoirien käytöstä EU:ssa?
Is there any Council advice on the use of guide dogs in the EU?
Neuvostolla ei ole arvoisan parlamentin jäsenen esille tuomaa asiaa koskevia tietoja.
The Council has no information on the matter raised by the Honourable Member.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3469/05
WRITTEN QUESTION E-3469/05
esittäjä(t): Bronisław Geremek (ALDE)
by Bronisław Geremek (ALDE)
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3470/05
WRITTEN QUESTION E-3470/05
esittäjä(t): Patrick Louis (IND/DEM) ja Philippe de Villiers (IND/DEM)
by Patrick Louis (IND/DEM) and Philippe de Villiers (IND/DEM)
Aihe: Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 13. syyskuuta 2005 (C-176/03)
Subject: Judgment of the Court of Justice of the European Communities of 13 September 2005 (Case C‑176/03)
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin 13. syyskuuta 2005 antamassaan tuomiossa asiassa C‑176/03 tunnustaa yhteisön lainsäätäjän toimivallan rikosasioissa tämän "säätämien normien täyden tehokkuuden takaamiseksi".
On 13 September 2005, the Court of Justice of the European Communities handed down its judgment in Case C‑176/03 in which it conferred on the European Community the power to require the Member States to lay down criminal penalties 'in order to ensure that the rules which it lays down are fully effective'.
Tämän uuden periaatteen julistuksella — että yhteisöllä on rikosoikeudellista toimivaltaa, jonka avulla voidaan määrätä seuraamuksia yhteisön oikeuden säännösten rikkomisesta — komissio on lohkaissut valtavan osan kansallisten parlamenttien toimivallasta.
With the proclamation of this new principle — that the Community has the power to require national courts to punish breaches of European rules — the Commission has arrogated to itself entire swathes of powers which rightly belong to the national parliaments.
Tämänkaltainen teleologinen tulkinta, joka on ulotettu koskemaan yhteisön koko toimivaltaa, tekee tyhjäksi koko Euroopan perussopimusten rakennelman.
Such a teleological interpretation, were it to be extended to all the Community's competences, would render virtually null and void the entire architecture of the European treaties.
Minkä aloitteen neuvosto aikoo tehdä tämän rikosoikeudellisen toimivallankaappauksen edessä?
What measures is the Council planning to take to counter this legal bombshell?
Harkitseeko neuvosto uudistusta, joka mahdollistaisi esimerkiksi sen, että jäsenvaltioiden tuomioistuimet voisivat antaa ratkaisuja sellaisista yhteisön tuomioistuimen tuomioista, jotka loukkaavat kansalaisten Euroopan perussopimuksille antaman hyväksynnän pätevyyttä?
Is the Council envisaging a reform which would, for example, allow the Member States to act in defiance of decisions of the Court of Justice which infringe upon the validity of the consent of the peoples to the various European treaties?