natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kreikan lehdistössä on kirjoitettu, että lainanotto luonnollisesti rasittaa Kreikkaa entisestään, josta vastuu sälytetään seuraaville hallituksille ja joka ei lainkaan kiinnosta Uusi demokratia ‑puolueen nykyhallitusta.
The Greek press reports that this is going to increase Greece’s debt burden even further and will be passed on to future governments, something that apparently does not worry the present New Democracy government.
Ehdottiko komissio lainanottoa (ja siten erittäin suuria veroja maksaviin Kreikan kansalaisiin kohdistuvan taakan kasvattamista) yhteisön neljännen tukikehyksen hankkeiden toteuttamiseksi?
Has the Commission suggested loans to carry out projects under the fourth Community support framework (and thus increased the pressure on the Greek public who are already being shamelessly bled).
Jos ei ehdottanut, kuka sitä ehdotti?
If not, who did propose it?
Mihin tätä lainaa tarvitaan, kun yhteisön kolmannen tukikehyksen varoja on jäänyt jäljelle?
Why is it necessary to borrow when the appropriations under the third Community support framework are lying dormant?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1509/07
WRITTEN QUESTION E-1509/07
Aihe: Tarkastukset Schengen-maiden välisillä rajoilla
Subject: Checks at borders between Schengen countries
Komissio lienee tietoinen siitä, että Ranska ylläpitää rajatarkastuksia useilla Schengen-maiden vastaisilla rajoillaan.
As the Commission will be aware, France maintains border controls at several of the country's borders with other Schengen countries.
Sekä Ranskan ja Luxemburgin välisellä rajalla E25-moottoritiellä että Strasbourgin ja Saksan puolella sijaitsevan Kehlin välisellä rajasillalla Ranska harjoittaa sekä poliisivalvontaa että tullitarkastuksia.
As can be seen at the border between Luxembourg and France on the E25 and at the border-crossing from Strasbourg into Germany at Kehl, France maintains border posts which are generally manned by both police and customs officials.
Ajoneuvoja tarkastetaan ja epäilyttävät henkilöt ja ajoneuvot tutkitaan tarkemmin.
Passing vehicles are monitored and suspicious persons and vehicles are subject to closer investigation.
Kysymys ei ole yleisistä passitarkastuksista.
There is no general passport control.
Ranskan käytäntöä on pidettävä tarkoituksenmukaisena eikä se aiheuta kielteisiä vaikutuksia.
The French checks may be regarded as expedient and is having no negative effects.
Voiko komissio ilmoittaa, miksi muut maat, Tanska mukaan luettuna, ovat joutuneet lakkauttamaan tullitarkastukset ja poliisivalvonnan omilta rajoiltaan ja voivat harjoittaa vain liikkuvaa valvontaa kauempana rajoiltaan salakuljettajien ja laittomien maahanmuuttajien jäljittämiseksi?
Will the Commission say how these checks are consistent with the fact that other countries, including Denmark, are under instructions to remove customs and police surveillance at borders and are only able to maintain patrols which are able to search for and detect smugglers and illegal immigrants deep within the country.
On aivan selvää, että viimeksi mainittu valvonta on paljon tehottomampaa ja epävarmempaa kuin Ranskan ylläpitämät tarkastukset.
It is self-evident that this form of control is far more difficult and uncertain than the French checks.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1510/07
WRITTEN QUESTION E-1510/07
Aihe: Henkilöautojen energiamerkinnät
Subject: Energy labelling of automobiles
Tällä tavoin henkilöautojen ostajat voivat päätöksiä tehdessään ottaa huomioon myös tulevan henkilöautonsa ympäristövaikutukset.
Member States are required to make available to purchasers of new automobiles a comparative table of figures relating to fuel consumption and carbon dioxide emissions of vehicles on the market, enabling them to take account of the performance of their future vehicle in environmental terms in making their selection.
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta kuluttajien käytettävissä olevia tietoja henkilöautojen ostoon liittyvistä ympäristökriteereistä parannettaisiin?
What action does the Commission intend to take to improve consumer information regarding ecological criteria for the purchase of automobiles?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1511/07
WRITTEN QUESTION E-1511/07
Aihe: Oluen progressiivinen valmistevero
Subject: Progressive beer duty
Vastauksessa kirjalliseen kysymykseen E-5827/06 todetaan, että komissio on ehdottanut valmisteveron alentamista pienten riippumattomien panimoiden hyväksi 20 prosenttia tavanomaisesta valmisteverosta, mutta neuvoston direktiivi päätyi 50 prosentin alennukseen.
The answer to E‑5827/06 states that the Commission proposed a reduced rate for small independent breweries of 20 % below the standard rate, but the Council directive ended with a 50 % discount.
Voisiko komissio ilmoittaa, mitkä jäsenvaltiot ovat ehdottaneet tätä 50 prosentin alennusta ja miksi?
Could the Commission state which Member States proposed the larger discount and what their reasons were for proposing this amendment?
Päädyttiinkö neuvoston direktiivissä 50 prosentin alennukseen kenties siksi, että 20 prosentin alennus ei olisi ollut riittävän suuri kannustin alhaisen valmisteveron jäsenvaltioissa sijaitseville pienille panimoille?
Did the Council directive end with a 50 % discount because a 20 % discount in low-duty Member States would not have been sufficient to provide incentives for smaller breweries?
Jos vastaus kohtaan 2 on myönteinen, onko komissio teettänyt selvitystä siitä, minkä suuruinen veroalennuksen rahalliselta arvoltaan tulisi olla, jotta se korvaisi pienimmille panimoille koituvat haitat?
If the answer to point 2 is yes, was there any analysis undertaken to suggest what monetary value of discount might be appropriate to overcome the disadvantages encountered by the smallest breweries?
Neuvoston direktiivissä 92/83/ETY EYVL L 316, 31.10.1992, s. 21 . todetaan, että ”alennetut valmisteverojen määrät, joita jäsenvaltioiden annetaan soveltaa, eivät saa aiheuttaa kilpailun vääristymistä sisämarkkinoilla”.
Council Directive 92/83/EEC OJ L 316, 31.10.1992, p.
Mitä normeja komissio soveltaa määritellessään, mitä markkinoiden vääristyminen pitää sisällään?
21. states that ‘In the cases where Member States are permitted to apply reduced rates, such reduced rates should not cause distortion of competition within the internal market’.
Valmisteverotaulukoiden (Ref 1.023, heinäkuu) 2006 luvuista ilmenee, että vuosialennuksen kokonaisarvo 5 000 hehtolitraa 10 platoasteen (4-prosenttista) olutta tuottavien panimoiden kohdalla olisi 17 000 euroa Saksan, 11 000 euroa Belgian, 195 000 euroa Yhdistyneen kuningaskunnan ja 198 700 euroa Irlannin hyväksi.
Deriving figures from the Excise Duty Tables Ref 1.023, July 2006, the total value of the annual discount to a brewer producing 5 000 hl of beer at 10 degree plato [4 % abv] would be EUR 17 000 to a German brewer, EUR 11 000 to a Belgian brewer, EUR 195 000 to a UK brewer and EUR 198 700 to an Irish brewer.
Kun erot tukien määrässä jäsenvaltioiden välillä ovat näinkin suuret, katsooko komissio, että kilpailun vääristymistä olisi jo tapahtunut, ja onko sille esitetty väitteitä siitä, että kilpailun vääristyminen on jo tosiasia?
Given such discrepancies in different Member States in terms of the amount of subsidies given, does the Commission consider if any market distortion has already taken place and if there have been any claims that it has indeed taken place?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1512/07
WRITTEN QUESTION E-1512/07
esittäjä(t): Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) ja Philip Dimitrov Dimitrov (PPE-DE)
by Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE‑DE) and Philip Dimitrov Dimitrov (PPE‑DE)
Aihe: Euroopan laajuinen liikenneverkko (TEN) ja ensisijaiset hankkeet Kreikassa ja Bulgariassa
Subject: Trans-European transport network (TEN-T) and priority projects in Greece and Bulgaria
Euroopan laajuiseen liikenneverkkohankkeeseen kuuluu 30 ensisijaista reittiä ja hanketta, joista hanke nro 7 (moottoritieakseli välillä Igoumentisá–Patras–Ateena–Sofia–Budapest) ja hanke nro 22 (rautatieakseli välillä Sofia–Budapest–Wien–Praha–Nürnberg–Dresden) vaikuttavat suuresti Euroopan laajuisen liikenneverkkohankkeen toteutumiseen sekä lisäävät kyseisten alueiden taloudellista ja alueellista koheesiota.
In the framework of the 30 priority axes and projects of the TEN-T, project No 7 (Motorway axis Igoumenitsa/Patras-Athens-Sofia-Budapest) and project No 22 (Railway axis Athens-Sofia-Budapest-Vienna-Prague-Nuremberg/Dresden) contribute substantially to the realisation of the trans-European transport network, as well as the economic and territorial cohesion of the region.
Van Miertin korkean tason työryhmä on korostanut ehdotuksissaan molempien ensisijaisten hankkeitten merkitystä sekä vaatinut niiden valmistumista viimeistään vuonna 2020.
In its proposals, the Van Miert High Level Group has highlighted the significance of both priority projects, underlining that they should be operational by 2020.
Komission tiedonannossa KOM(2007)0032, Euroopan laajuisten tärkeimpien liikennereittien jatkaminen naapurimaihin: Liikennettä koskevat suuntaviivat Euroopassa ja naapurialueilla. mukaan on otettu kaakkoisakseli (joka yhdistää EU:n jäsenvaltiot Balkanille ja Turkkiin eteläisellä Kaukasuksella aina Kaspianmerelle ja Lähi-itään asti), joka on yksi viidestä pääakselista, joka liittää EU:n jäsenvaltiot sen naapurimaihin.
In its recent communication COM(2007)0032, Extension of the major trans-European transport axes to the neighbouring countries — Guidelines for transport in Europe and neighbouring regions. , the Commission has included the south-eastern axis (linking the EU with the Balkans and Turkey-southern Caucasus and the Caspian Sea and the Middle East) as one of the five main axes, connecting the EU with its neighbours.
Onko komissio arvioinut, mitä mahdollisia haittaa näiden ensisijaisten hankkeiden täytäntöönpanolle saattaisi koitua siitä, että TEN-hankkeelle vuosiksi 2007–2013 osoitettua rahoitusta on vähennetty 20 miljardista eurosta 7 miljardin euroon rajat ylittävillä osuuksilla, ja erityisesti hankkeelle nro 7 (jonka kokonaiskustannukset ovat arviolta 15 543 miljoonaa euroa) ja hankkeelle nro 22 (jonka kokonaiskustannukset ovat noin 11 125 miljoonaa euroa)?
Having regard to the reduction in funding for the trans-European transport networks (from EUR 20 billion to EUR 7 billion) under the Financial Perspective for 2007‑13, does the Commission have an assessment of the possible negative impact on the implementation of the priority projects concerning cross-border sections and particularly projects No 7 (estimated total cost EUR 15.543 million) and No 22 (estimated total cost EUR 11.125 million)?
Mitä vaihtoehtoja komissiolla on esittää niiden ongelmien selvittämiseksi, joita saattaa ilmetä etenkin hankkeen N:o 7 suunnittelu‑ ja rakennusvaiheessa tai julkisten ja yksityisten sijoittajien sekä rahoituslaitosten koordinoimisessa sen vuoksi, että komission arvion mukaan Thessalonikin ja Sofian välinen osuus ei ole vielä täysin käytössä vuoteen 2010 mennessä?
In the event thereof, what are the Commission's alternative proposals to overcome difficulties in the planning and construction phases as well as in the coordination of public and private investors and financial institutions, especially concerning priority axis No 7, due to the fact that the Commission estimates that the Thessaloniki‑Sofia stretch will not be wholly in use until 2010?
Onko komissio arvioinut myös hanketta N:o 22 ja rataosuutta Thessaloniki-Kulata-Sofia koskevia parannusehdotuksia, joilla on tarkoitus kasvattaa nopeutta, muuttaa rata kaksiraiteiseksi ja ottaa käyttöön Euroopan junaliikenteen ohjausjärjestelmä?
Finally, regarding priority axis n°22 and, particularly, the railway axis between Thessaloniki-Kulata-Sofia, does the Commission have an evaluation about the planned improvements to increase speeds, double the track and introduce ETCS (European train control system) signalling systems?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1513/07
WRITTEN QUESTION E-1513/07
Aihe: Tullien ulkopuoliset esteet rajat ylittävien myynninedistämiskampanjoiden yhteydessä
Subject: Non-tariff barriers to cross-border sales campaigns
Komissio veti vuonna 2005 valitettavasti pois myynninedistämisestä antamansa asetusehdotuksen.
Regrettably, the Commission withdrew its proposed regulation on sales promotion in 2005.
Onko sen jälkeen ollut merkkejä siitä, että tullien ulkopuoliset esteet, joita komissio oli todennut edelleen esiintyvän rajat ylittävien myynninedistämiskampanjoiden yhteydessä, olisi sittemmin poistettu?
Is there any sign since then that non-tariff trade barriers, which the Commission had identified as existing for cross-border sales promotion campaigns, have been removed?
Jos merkkejä tästä ei ole, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot poistavat jäljellä olevat rajoitukset, jotka kohdistuvat muussa kuin omassa jäsenvaltiossa alulle pantuihin myynninedistämiskampanjoihin?
If not, what action is the Commission intending to take to ensure that Member States lift the remaining restrictions on sales promotion campaigns originating in other Member States?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1514/07
WRITTEN QUESTION E-1514/07
Aihe: Kaupan esteet EU:n sisällä
Subject: Barriers to trade inside the EU
Onko komissio laatinut hiljattain selvityksiä EU:n sisärajojen yli kauppaa käyvien yritysten kohtaamista kaupan esteistä?
Has the Commission recently studied the remaining barriers to trade for companies selling across internal frontiers within the EU?
Minkälaisia toimia komissio tarkalleen ottaen suunnittelee sen varmistamiseksi, että yritykset voivat markkinoida tuotteitaan (tavaroita ja palveluja) vapaasti kohtaamatta tullien ulkopuolisia esteitä EU:n sisällä?
In particular what action is the Commission preparing to take to ensure that companies can market their products (goods and services) freely and without encountering non-tariff trade barriers within the EU?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1515/07
WRITTEN QUESTION E-1515/07
Aihe: Kansainvälisen yksityisoikeuden soveltaminen rajat ylittävään markkinointiin
Subject: Applying private international law to cross-border marketing
Palveludirektiivissä vahvistetaan, että kansainvälinen yksityisoikeus on kuluttajiin ensisijaisesti sovellettava lainsäädäntö.
In the Services Directive, private international law is confirmed as the main legal concept for consumers.
Onko komissio selvittänyt, mitä vaikutuksia kansainvälisen yksityisoikeuden soveltamisesta rajat ylittävään markkinointiin on EU:ssa?
Has the Commission studied the effect of applying PIL to cross-border marketing within the EU?
Onko jäsenvaltioissa ollut vireillä oikeustapauksia, jotka todistaisivat, että kyseistä oikeutta on sovellettu rajat ylittävään markkinointiin?
Are there court cases at national level to show that the PIL concept has been applied on cross-border cases?
Voisiko komissio toimittaa yksityiskohtaista tietoa tällaisista tapauksista tai ainakin ilmoittaa oikeustapausten ja mukana olleiden jäsenvaltioiden määrän?
Can the Commission provide details of these, or at least the number of cases and the countries involved?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1516/07
WRITTEN QUESTION E-1516/07
Aihe: Etämyynnistä perittävät tullimaksut EU:ssa
Subject: Customs duties on distance selling within the EU
Pitääkö paikkansa, että jotkin jäsenvaltiot perivät edelleen tullimaksuja tai ”kuluja” tuotteista, jotka kuluttajat ovat ostaneet toisesta jäsenvaltiosta sähköisesti tai muun etämyynnin kautta?
Is it true that some Member States still apply customs duties or ‘charges’ to products bought by consumers in another Member State by e-commerce, or other distance sales methods?
Miksi esimerkiksi Suomi perii edelleen tullimaksuja tietyistä valokuvauslaitteista, jotka Suomessa asuva kuluttaja on hankkinut Internetin välityksellä?
For example, why are customs duties still applied by Finland on some photographic equipment purchased online by people living in Finland?
Mitä toimia komissio on harkinnut estääkseen tullimaksujen asettamisen jäsenvaltioiden välillä?
What action is the Commission considering to prevent the imposition of customs duties between Member States?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1517/07
WRITTEN QUESTION E-1517/07
Aihe: Siirtymävaiheen järjestelyt Latviassa
Subject: Transitional arrangements for Latvia
Valitsijani kysyy, onko Latviassa otettu käyttöön siirtymävaiheen järjestelyjä, joilla asetetaan rajoituksia sille, kuinka paljon Britannian kansalainen voi tuoda savukkeita Latviasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan?
My constituent asks whether there are any transitional arrangements in place to restrict the quantity of cigarettes which a British citizen can bring back to the UK from Latvia?
Jos vastaus on myönteinen, kuinka kauan järjestelyt ovat voimassa?
If so, how long will these restrictions be in place?
Mihin muihin tuotteisiin sovelletaan mahdollisesti samankaltaisia järjestelyjä?
And what other goods, if any, are covered by similar arrangements?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1518/07
WRITTEN QUESTION E-1518/07
Aihe: Euroopan sosiaalirahaston maksusuoritukset ohjelmakaudelle 2000–2006
Subject: Payments from the ESF for the 2000‑06 planning period
Vahvistaakseen yhtenäisasiakirjan mukaisesti taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionilla on neljä rakennerahastoa, Euroopan sosiaalirahasto (ESR), Euroopan maatalouden ohjaus‑ ja tukirahasto (EMOTR), Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ja kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR), joista rahoitusta voivat saada kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot.
In order to strengthen economic and social cohesion, enshrined in the Single Act, the European Union has four Structural Funds (the ERDF, EAGGF, ESF and the FIFG), from which all Member States of the European Union may benefit.
Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) rahoittaa mm. sosiaalista osallisuutta, ammatillista koulutusta ja sukupuolten välistä tasa-arvoa edistäviä rakenteita ja toimintaa.
The European Social Fund (ESF) finances inclusion structures and measures, vocational training and the promotion of gender equality.
Se antaa rahallista tukea hankkeille ja järjestelmille, joita tuetaan samanaikaisesti kotimaissaan julkisin tai mahdollisesti yksityisin varoin.
It provides financial assistance for projects and measures also receiving public funding at national level and, possibly, private funding.
Se täydentää näin jäsenmaiden ajamia työtä ja koulutusta koskevia toimenpiteitä.
It therefore complements Member States' policies on employment and training.
Useille ranskalaisten hankkeiden vetäjille on myönnetty varoja Euroopan aluekehitysrahastosta.
Many French project promoters have benefited from ESF funding.
Nyt monet yhdistykset, joista suurin osa toimii sosiaalisen ja ammatillisen osallisuuden parissa, ovat huomanneet, etteivät ne ole saaneet vuoden 2005 sopimukseen perustuvia, ohjelmakauden 2000–2006 puitteissa toteutettavalle toiminnalle kuuluvia maksusuorituksia.
Now, a number of organisations, the majority of which work in the area of social and professional reintegration, state that they have not received the payments set out contractually in the 2005 agreements on measures for the 2000‑06 planning period.
Jäädessään vaille viimeisiä yhteisön tukimaksuja jotkut yhdistykset joutuvat suuriin taloudellisiin vaikeuksiin ja joutuvat usein turvautumaan irtisanomisiin vahingoittaen näin omaa järjestelmäänsä ja toimintaansa.
Without this payment of European funding, some organisations are facing grave financial difficulties and are often forced to make redundancies, which is damaging to their operational structure and to their work.
Onko komissio tietoinen näiden yhteiskunnallisten toimijoiden, joiden panos sosiaaliseen osallisuuden edistämisessä on kaikkien tiedossa, kohtaamista vaikeuksista?
Can the Commission state whether it is aware of the difficulties encountered by social actors playing a clear role in achieving social cohesion?
Mitä ratkaisuja se ehdottaa näille yhdistyksille, jotta ne jatkaisivat toimintaansa?
What solutions could be found to enable these organisations to continue their work?
Voiko komissio ilmoittaa, minkä verran Euroopan sosiaalirahaston ohjelmakauden 2000–2006 Ranskaan myöntämistä varoista on jäänyt käyttämättä?
Can the Commission state how much of the ESF financing allocated to France for the 2000‑06 planning period has not been used?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1519/07
WRITTEN QUESTION E-1519/07
Aihe: Airbus ja eurooppalainen teollisuuspolitiikka
Subject: Airbus and European industrial policy
Lentokoneiden valmistaja Airbus vahvisti keskiviikkona 28. helmikuuta 2007 Power 8 ‑säästösuunnitelman puitteissa 10 000 työpaikan lakkauttamisen Euroopassa: 3 700 Saksassa, 3 200 Ranskassa, joihin on lisättävä 1 100 työpaikan lakkauttaminen Airbusin Toulouse-Blagnacin päätehtaalla, 1 600 Isossa-Britanniassa ja 400 Espanjassa.
On Wednesday, 28 February 2007, the European aircraft manufacturer Airbus confirmed that 10 000 jobs would be axed in Europe under the Power 8 plan: 3 700 in Germany, 3 200 in France, on top of the 1 100 job losses at the Airbus headquarters at Toulouse-Blagnac, 1 600 in the United Kingdom and 400 in Spain.
Samaan aikaan kun Airbusin tilauskanta on ennätysluvuissa ja A380-mallin viivästykset vaativat kovaa työtä, työntekijöiden irtisanominen vaikuttaa, jos ei suorastaan epäloogiselta, niin ainakin ristiriitaiselta ratkaisulta.
At a time when Airbus orders are reaching record levels and delays with the A380 require work to be stepped up, workforce cutbacks appear to be a contradictory if not inconsistent response.
Euroopassa on lentokoneteollisuuden työvoimaa, jonka korkeatasoisen koulutuksen tuoma asiantuntemus on jo osoitettu.
In the aeronautics sector, Europe has a highly trained workforce with proven skills.
Vaikuttaa näin ollen epäreilulta, että työntekijät joutuvat maksamaan Airbusin talousjohdon tekemistä virheistä.
It seems unfair that workers should now bear the cost of Airbus's inadequate bookkeeping.
Tämän Euroopan unionille merkittävän alan tulevaisuus on myös vaarassa, koska toiminnasta suuri osa uhkaa siirtyä alihankintatyönä euroalueen ulkopuolelle.
It is also worrying for the future of this leading European Union industry that whole areas of its subcontracting activities are in danger of being relocated outside the eurozone.
Maailman johtavaksi lentokonevalmistajaksi nousseen eurooppalaisen lentokoneteollisuuden ylpeyden nyt kohtaamat vaikeudet tuovat esille yhtenäisen ja kunnianhimoisen eurooppalaisen teollisuuspolitiikan puuttumisen.
The difficulties currently facing the flagship of European aeronautics, which has become world leader in aircraft manufacturing, highlight the absence of a coherent and ambitious European industrial policy.
Teollisuuden kilpailukyvyn sekä innovatiivisen ja tehokkaan teollisuudenalan toimintaedellytysten täytyy saada osakseen voimakasta ja ensisijaista poliittista tahtoa, koska ne ovat elintärkeitä eurooppalaiselle kasvulle ja työllisyydelle.
A strong and urgent political will should be channelled into achieving industrial competitiveness and a capacity for innovation and effectiveness essential to growth and employment in Europe.
Eurooppalainen teollisuus antoi alkusysäyksen Euroopan yhdentymiselle vuonna 1951 Euroopan hiili‑ ja teräsyhteisön perustamisen myötä.
In 1951, with the creation of the ECSC, European industry was the driving force behind European integration.
Kolme komission joulukuun 2002 ja huhtikuun 2004 välisenä aikana hyväksymää teollisuuspolitiikkaa käsittelevää tiedonantoa, Lissabonin tavoitteiden tarkistuksen puitteissa ilmaistu päämäärä ”vahvan teollisuuspohjan luomisesta” ja 5. lokakuuta 2005 annettu teollisuuspolitiikkaa koskeva tiedonanto eivät tarjoa Euroopan unionille tarvittavia välineitä teollisuutensa tukemiseksi ja kehittämiseksi.
The three communications adopted by the Commission between December 2002 and April 2004 on industrial policy, the objective set out as part of the revision of the Lisbon Strategy of creating a strong industrial base and the communication of 5 October 2005 on industrial policy do not provide the European Union with the tools it needs to support and develop industry.