natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Edellä esitetyn mukaisesti on todettava, että biojätteitä koskevien hajanaisten vaatimusten yhdistäminen erityisdirektiiviin koottujen uusien biojätehuoltoa koskevien sääntöjen kanssa mahdollistaisi resurssien entistä tehokkaamman hallinnoinnin, koska se vähentäisi biojätehuollon kustannuksia.
Compiling the various fragmented rules on bio-waste, in combination with new rules, in a single specific directive on the management of bio-waste would make it possible to manage resources more efficiently and cut the costs of bio-waste management.
Tämän lisäksi sillä mahdollistettaisiin orgaanisen aineen talteen ottaminen maaperästä kemiallisten lannoitteiden käyttöä vähentämällä ja autettaisiin jäsenvaltioita saavuttamaan biojätteiden ohjaamista pois kaatopaikoilta, edistettäisiin erilliskierrätystä, selkeytettäisiin sitä, milloin biojätteistä tuotettua materiaalia pidetään tuotteena, ja edistettäisiin teknistä innovaatiota sekä luotaisiin työpaikkoja EU 2020 -strategian mukaisesti.
It would also make it possible to restore organic matter in soils and reduce the use of chemical fertilisers, help the Member States achieve the objectives of diverting bio-waste from landfills, encourage separate collection, clarify the point at which material produced from bio-waste is considered a product, and promote technological innovation and job creation in line with the EU 2020 Strategy.
Nykyisen talouskriisin aikana unionin toimielimet eivät voi luopua pyrkimyksistään toimia johtavassa asemassa ympäristökysymyksissä eivätkä vähentää niitä koskevia tavoitteitaan.
In the present economic crisis, the European institutions must not resign or curtail their ambitions of leadership on environmental issues.
EU:ssa ei voi jatkua nykyinen tilanne, jonka mukaisesti kaatopaikoille sijoitetaan huomattavasti jätteitä.
We cannot continue with the current situation in the EU where such a large percentage of waste is dumped in landfills.
Vaikka tämä vaihtoehto vaikuttaa halvimmalta, se on itse asiassa kallein, kun otetaan huomioon pitkän aikavälin kustannukset, se ei mitenkään edistä ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyviä unionin tavoitteita eikä mahdollista biojätteiden käyttöä resurssina.
Although this option seems to be the cheapest, it is actually the most expensive given its long-term costs, it does nothing to help achieve our objectives in terms of combating climate change and does not make it possible to use bio-waste as a resource.
Erilliskierrätystä puolustaessaan Euroopan kansalainen omaksuu uuden ympäristötietoisuuden, vähentää kustannuksia ja lisää biojätteen arvostusta tuotteena.
By advocating a simultaneous separate collection, we engage citizens in a new environmental awareness, while reducing costs and encouraging the valorisation of bio-waste as a product.
Biojätteitä koskevalla erityisdirektiivillä pystytään tässä mielessä yhdistämään korkea ympäristönsuojelun taso ja kestävä kasvu, jolla Euroopan kansalaisten elämänlaatu varmistetaan.
With a specific Directive for bio-waste that points in this direction, we are able to combine a high environmental protection and sustainable growth with the assurance of quality of life for European citizens.
komission vihreästä kirjasta: Biojätehuolto Euroopan unionissa
on the Commission Green Paper on the management of bio-waste in the European Union
7. painottaa, että biojätehuoltoon sisältyvät jätteiden syntymisen ehkäiseminen, kierrätys ja kompostointi direktiivissä 2008/98/EC säädetyn jätehierarkian mukaisesti;
Stresses that bio-waste management includes waste prevention, recycling, composting and energy recovery, in accordance with the waste hierarchy laid out in Directive 2008/98/EC;
9. tähdentää, että puhdasta biojätettä on pidettävä arvokkaana luonnonvarana, jota voidaan käyttää hyvälaatuisen kompostin tuottamiseen;
Stresses that bio-waste which is free of pollutants needs to be regarded as a valuable natural resource that can be used to produce quality compost;
yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta vuoden 2013 jälkeen
on the future of the Common Agricultural Policy after 2013
Esittelijä: George Lyon
Rapporteur: George Lyon
yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta vuoden 2013 jälkeen
on the Future of the Common Agricultural Policy after 2013
– ottaa huomioon Lissabonin sopimuksen III osaston,
– having regard to Title III of the Treaty of Lisbon,
– ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan väliarvioinnin ("terveystarkastus"),
– having regard to the Health Check of the Common Agricultural Policy,
– ottaa huomioon komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" ( KOM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission document ‘Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– ottaa huomioon tutkimuksensa "Vuoden 2013 jälkeinen uusi tilatukijärjestelmä: uusi lähestymistapa, uudet tavoitteet",
– having regard to its study on ‘The Single Payment Scheme after 2013: New Approach, New Target’,
– ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) ja Maailmanpankin laatiman ja 58 valtion hyväksymän maataloustieteen ja -tekniikan kehitystä koskevan kansainvälisen arvioinnin (IAASTD),
– having regard to the International Assessment of Agricultural Science and Technology (IAASTD) report drawn up by the United Nations Food and Agriculture Organisation and the World Bank and signed by 58 countries,
– ottaa huomioon komission maatalousmarkkinoiden ja tulojen näkymistä laatiman julkaisun "Prospects for agricultural markets and income 2008−2015",
– having regard to the Commission publication on the ‘Prospects for agricultural markets and income 2008-2015’,
– ottaa huomioon komission YMP:stä markkinoiden ja politiikan kannalta laatiman asiakirjan "The CAP in perspective: from market intervention to policy innovation",
– having regard to the Commission document ‘The CAP in perspective: from market intervention to policy innovation’,
– ottaa huomioon Euroopan ympäristöpolitiikan instituutin julkisten hyödykkeiden tarjoamisesta maatalouden avulla Euroopan unionissa laatiman tutkimuksen "Provision of public goods through agriculture in the European Union",
– having regard to the study ‘Provision of public goods through agriculture in the European Union’ by the Institute for European Environmental Policy,
– ottaa huomioon komission valkoisen kirjan "Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: Kohti eurooppalaista toimintakehystä" ( KOM(2009)0147 ) sekä komission yksiköiden valmisteluasiakirjat "Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: haaste Euroopan maataloudelle ja maaseutualueille" ( SEC(2009)0417 ) sekä EU:n maatalouden roolista ilmastonmuutoksen lieventämisessä ( SEC(2009)1093 ),
– having regard to the Commission White Paper ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’ ( COM(2009)0147 ), as well as to the staff working documents entitled ‘Adapting to climate change: the challenge for European agriculture and rural areas’ ( SEC(2009)0417 ) and ‘The role of European agriculture in climate change mitigation’ ( SEC(2009)1093 ),
– ottaa huomioon Notre Europe ‑ajatushautomon vuoden 2013 jälkeisestä YMP:n uudistuksesta tekemän tutkimuksen "CAP reform beyond 2013: An idea for a longer view",
– having regard to the study ‘CAP reform beyond 2013: An idea for a longer view’, conducted by Notre Europe,
– ottaa huomioon työasiakirjan yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta vuoden 2013 jälkeen
– having regard to the Working Document on the future of the Common Agricultural Policy after 2013
– ottaa huomioon 29. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman uusien jäsenvaltioiden yhdentymisestä yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP)
– having regard to its resolution of 29 March 2007 on the integration of the new Member States into the CAP
Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0101 . ,
Texts Adopted, P6_TA(2007)0101 . ,
– ottaa huomioon 5. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman EU:n maataloudesta ja ilmastonmuutoksesta
– having regard to its resolution of 5 May 2010 on EU agriculture and climate change
Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0131 . ,
Texts Adopted, P7_TA(2010)0131 . ,
– ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2010 antamansa päätöslauselman "Maataloustuotteiden laatupolitiikka: mitä strategiaa olisi noudatettava?
– having regard to its resolution of 25 March 2010 on agricultural product quality policy: what strategy to follow?
Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0088 . ,
Texts Adopted, P7_TA(2010)0088 . ,
– ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon ( A7‑0204/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on Budgets ( A7-0204/2010 ),
A. katsoo, että EU:n on edelleen taattava kansalaistensa elintarviketurva sekä osallistuttava maailman elintarvikehuoltoon samalla, kun varmistetaan parempi ja johdonmukaisempi yhteistyö muun maailman ja erityisesti kehitysmaiden kanssa niiden maatalousalan pitkän aikavälin kestäväksi kehittämiseksi mahdollisimman pitkälti paikallisen taitotiedon varassa; katsoo, että nykytilanteessa, jossa maailmassa on yli miljardi nälkäänäkevää ihmistä ja Euroopan unionissa yli 40 miljoonaa köyhää, joilla ei ole riittävästi ruokaa, olisi hyödynnettävä tieteellisen kehitystyön tuloksia aina, kun ne voivat tarjota sopivia ratkaisuja maailman nälän lievittämiseksi esimerkiksi luonnonvarojen käyttöä tehostamalla,
A. whereas the EU must continue to ensure food security for its citizens and participate in global food supply, while cooperating in a better and more coherent manner with the rest of the world, especially with the developing countries in order to help the long-term development of their agricultural sectors in a sustainable way that maximises local know-how; whereas in the current situation where the global number of hungry people exceeds 1 billion and in the European Union there are over 40 million poor people who do not have enough to eat, scientific developments should be used if they can provide appropriate solutions to alleviating world hunger, notably through better resource efficiency,
B. ottaa huomioon, että maailmanlaajuisen elintarvikkeiden kysynnän odotetaan kaksinkertaistuvan ja maailman väestömäärän odotetaan FAO:n mukaan kasvavan nykyisestä seitsemästä miljardista yhdeksään miljardiin vuoteen 2050 mennessä ja että maailmanlaajuisen elintarviketuotannon on kasvettava vastaavasti luonnonvaroihin kohdistuva paine huomioon ottaen, minkä vuoksi maailmassa on tuotettava entistä enemmän ruokaa käyttäen entistä vähemmän vettä, maata, energiaa, lannoitteita ja torjunta-aineita,
B. whereas global food demand is expected to double and world population is predicted to grow from 7 billion today to 9 billion by 2050 according to the FAO, and global food production will need to increase accordingly against a background of pressure on natural resources, meaning that the world will need to produce more food whilst using less water, less land, less energy, fewer fertilisers and fewer pesticides,
C. ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 39 artiklan mukaan yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on lisätä maatalouden tuottavuutta, taata maatalousväestön kohtuullinen elintaso, vakauttaa markkinat, varmistaa tarvikkeiden saatavuus ja taata, että kuluttajille tarjotaan kohtuuhintaisia tarvikkeita; katsoo, että tähän mennessä yhteinen maatalouspolitiikka on pääosin saavuttanut tavoitteensa ja edistänyt osaltaan EU:n yhdentymistä, Euroopan alueellista yhteenkuuluvuutta ja sisämarkkinoiden toimintaa; toteaa kuitenkin, että sillä on onnistuttu vain osittain edistämään maatalousväestön kohtuullista elintasoa, eikä sillä ole vielä saavutettu maatalousmarkkinoiden vakautta, vaan markkinoista on tullut erittäin epävakaat, mikä vaarantaa elintarviketurvan; pitää lisäponnisteluja tarpeellisina, jotta YMP yltäisi tavoitteisiinsa ja jotta samanaikaisesti voitaisiin suojella ympäristöä ja turvata maaseudun työllisyys,
C. whereas the objectives of the CAP, as listed in Article 39 of the Treaty on the functioning of the European Union (TFUE), aim at increasing agricultural productivity, ensuring a fair standard of living for the agricultural community, stabilising markets, guaranteeing availability of supplies, and ensuring that supplies reach consumers at reasonable prices; whereas, to date, the CAP has met its goals to a large extent, and has participated in the efforts to foster EU integration, territorial cohesion in Europe and the functioning of the single market; it has, however, only partially contributed to a fair standard of living for the agricultural community, and has not yet achieved agricultural market stabilisation, as markets have become extremely volatile, putting food security at risk; whereas further efforts are needed if the CAP is to fulfil its goals while preserving the environment and rural employment,
D. katsoo, että maa- ja metsätalous ovat edelleen merkittäviä talouden aloja ja että ne tarjoavat samalla olennaisia julkisia hyödykkeitä säilyttämällä luonnonvaroja ja kulttuurimaisemia, jotka ovat edellytys kaikelle ihmisen toiminnalle maaseutualueilla, ja toteaa, että nämä alat osallistuvat jo nyt EU:ssa suurimmalla panoksella unionin ilmasto- ja energiatavoitteiden ja etenkin maa- ja metsätalouden tuottamasta biomassasta saatavaa uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseen ja että niiden on tulevaisuudessa kasvatettava panostaan edelleen, sekä katsoo, että nämä bioenergialähteet auttavat myös vähentämään EU:n energiariippuvuutta sekä luovat uusia työpaikkoja ja nostavat alan tulotasoa aikana, jona energian hinnat nousevat,
D. whereas agriculture and forestry remain important sectors of the economy and at the same time provide essential public goods by maintaining natural resources and cultural landscapes, a precondition for all human activities in rural areas, whereas these sectors are already making the largest contribution in the EU to the achievement of the European climate and energy targets, particularly the targets for renewable energies from agriculture- and forestry-derived biomass, whereas this contribution must continue to grow in the future, and whereas these bio-energy sources also help to reduce the EU’s energy dependency and, in the context of increasing energy prices, to create new jobs and improve incomes in the sector,
E. katsoo, että EU:n kansalaiset saavat YMP:stä merkittävää hyötyä, joka liittyy turvallisten ja korkealaatuisten elintarvikkeiden saatavuuteen ja valikoimaan, elintarviketurvaan, ympäristönsuojeluun, työpaikkojen luomiseen sekä ilmastonmuutoksen vastaisiin toimiin;
E. whereas EU citizens receive significant benefits from the CAP in terms of availability and choice of safe, high-quality food at reasonable prices, food security, protection of the environment, creation of employment and measures for combating climate change,
F. ottaa huomioon, että maatalous-, metsätalous- ja kalatalousalat työllistävät tällä hetkellä suoraan 13,6 miljoonaa ihmistä, minkä lisäksi viisi miljoonaa ihmistä työskentelee maatalouselintarvikkeiden alalla, jossa EU on maailman suurin elintarvikkeiden ja juomien tuottaja; ottaa huomioon, että tämä on 8,6 prosenttia koko EU:n työllisyydestä ja neljä prosenttia EU:n BKT:stä,
F. whereas there are currently 13.6 million people employed directly in the agricultural, forestry and fishery sectors, with an additional 5 million people working in the agri-food industry, where the EU is the world’s largest producer of food and beverages; whereas this represents 8.6% of total EU employment and accounts for 4% of the EU’s GDP,
G. ottaa huomioon, että EU:n viimeisimpien laajentumisten (vuosina 2004 ja 2007) myötä maatalouden kokonaistyövoima lisääntyi seitsemällä miljoonalla uudella viljelijällä ja että maatalousmaan ala kasvoi 40 prosentilla; ottaa huomioon, että reaalinen maataloustulo henkeä kohti on kymmenen viime vuoden aikana laskenut 12,2 prosenttia 27 jäsenvaltion EU:ssa ja taantunut vähitellen vuoden 1995 tasolle ja että 27 jäsenvaltion EU:ssa keskimääräinen maataloustulo on alle 50 prosenttia muun talouden keskimääräisestä tulosta, kun taas tuotantokustannukset, esimerkiksi lannoite-, sähkö- ja polttoainekustannukset, ovat korkeimmillaan 15 vuoteen, mikä tekee maataloustuotannon jatkamisesta EU:ssa hyvin vaikeaa;
G. whereas as a result of the last EU enlargements (2004 and 2007), an additional 7 million farmers were added to the total agricultural labour force and the area of agricultural land increased by 40%; whereas real agricultural per capita income has fallen by 12.2% in the EU-27 for the past 10 years, gradually falling back to 1995 levels, whereas the average agricultural income in the EU-27 is less than 50% of the average income in the rest of the economy, while production costs for commodities such as fertilisers, electricity and fuel are at their highest level in the last 15 years, making the continuation of agricultural production in the EU very difficult,
H. ottaa huomioon, että koska seitsemän prosenttia Euroopan viljelijöistä on alle 35‑vuotiaita ja 4,5 miljoonaa yli 65-vuotiasta viljelijää lopettaa työnteon vuoteen 2020 mennessä, maatalousalan tulevaisuus saattaa olla vaarassa, jos viljelijöiden lukumäärä laskee edelleen,
H. whereas, since 7% of farmers in Europe are under 35 years old, while four and a half million farmers who are over 65 years old will have stopped working by 2020, the future of the agricultural sector may be at risk if the number of farmers continues to decline,
I. ottaa huomioon, että maatalous kattaa merkittävän osan EU:n maa-alueesta eli 47 prosenttia koko Euroopan unionin alueesta; ottaa huomioon, että koko EU:ssa on 13,7 miljoonaa maatilaa, joiden tuotannon arvo on yli 337 miljardia euroa, ja että 15 prosenttia EUn maatalousmaasta (noin 26 miljoonaa hehtaaria) on vuorialueilla, joiden luonnonhaitat tekevät maataloustuotannosta hankalaa,
I. whereas agriculture provides the main land cover in the EU, occupying 47% of the entire territory of the European Union; whereas across the EU there are 13.7 million agricultural holdings, generating over EUR 337 billion in production, whereas 15% of agricultural land in the EU (some 26 million hectares) is in mountainous areas, and whereas the natural handicaps in those areas make farming difficult;
J. ottaa huomioon, että maatilojen keskimääräinen fyysinen koko on kasvanut alan rakennemuutoksen johdosta, mutta että pientilat ovat edelleen vallitsevia EU:ssa ja tilan keskimääräinen koko on 12,6 hehtaaria; katsoo, että omavaraistilat ovat edelleen kriittinen haaste erityisesti uusissa jäsenvaltioissa, jossa omavaraistilat muodostavat puolet kokonaistyövoimasta, ja että pienet maatilat ja niitä hoitavat viljelijät ovat erityisen tärkeitä tuotannon ulkopuolisten julkisten hyödykkeiden tuottajia,
J. whereas the average physical size of agricultural holdings has increased as a result of the restructuring of the sector, but small farms still remain predominant in the EU, with an average farm size of 12.6 hectares; whereas subsistence farms remain a critical challenge, especially in new Member States, where subsistence farming accounts for half of the total labour force, and whereas small farms and the farmers who run them are particularly important in the delivery of non-production public goods,
K. ottaa huomioon, että talouskriisillä on ollut erittäin vakava kielteinen vaikutus maatalouteen, ja tilojen tulot ovat vuosien 2008 ja 2009 välillä laskeneet keskimäärin 12,2 prosenttia ja maaseutualueiden työttömyys on noussut viime vuonna; ottaa huomioon, että talouskriisin välittömänä seurauksena kulutus Euroopassa laski keskimäärin 10,55 prosentilla vuosien 2008 ja 2009 välillä ja joissakin jäsenvaltioissa lasku oli yli 20 prosenttia; katsoo, että talouskriisin muita vaikutuksia ovat olleet viljelijöiden luotonsaannin puute ja jäsenvaltioiden julkiseen talouteen kohdistuva paine, joka heikentää niiden valmiuksia tarjota yhteisrahoitusta,
K. whereas the economic crisis has had a serious negative effect on agriculture, with farm income decreasing by 12.2% on average between 2008 and 2009 and unemployment in rural areas increasing in the last year; whereas as a direct effect of the economic crisis, consumption in Europe decreased on average by 10.55% between 2008 and 2009, and in some Member States this reduction exceeded 20%; whereas other effects of the economic crisis have been a lack of access to credit for farmers and a strain on the public finances of the Member States, weakening their ability to provide co-financing,
L. ottaa huomioon, että hintojen vaihtelevuus on maatalousmarkkinoilla pysyvää ja viime aikoina vielä lisääntynyt rajusti eri tekijöiden – kuten äärimmäisten sääolosuhteiden, energian hintojen, keinottelun ja kysynnän vaihtelun – yhteisvaikutuksesta ja että sen odotetaan sekä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n että Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön FAO:n ennusteiden mukaan lisääntyvän edelleen, mikä johtaa erittäin voimakkaasti heilahteleviin suhdanteisiin maatalouden perustuotteiden hinnoissa EU:n markkinoilla, ja ottaa huomioon, että vuosien 2006 ja 2008 välillä monien perustuotteiden hinnat nousivat huomattavasti, joidenkin jopa 180 prosentilla, kuten viljan tapauksessa; ottaa huomioon, että meijerialan hinnat romahtivat vuonna 2009 ja että lasku oli keskimäärin 40 prosenttia, ja toteaa, että myös muiden tuotteiden, kuten viljan, hedelmien ja vihannesten sekä oliiviöljyn, hinnat ovat heitelleet ja että hintojen äärimmäisillä vaihteluilla on ollut tuhoisat vaikutukset tuottajiin ja että ne eivät ole välttämättä hyödyttäneet kuluttajia,
L. whereas price volatility in agricultural markets is a permanent feature, but has recently increased dramatically owing to a combination of factors – including extreme weather conditions, energy prices, speculation and demand changes – and is expected to increase further, as predicted by both the OECD and the FAO, leading to extreme booms and busts in agricultural commodity prices on European markets, whereas between 2006 and 2008, the prices of several commodities rose considerably, some by as much as 180%, as was the case for grains; whereas dairy prices collapsed in 2009, falling on average by 40%, and whereas other products such as cereals, fruit and vegetables, olive oil have also been affected, and extreme fluctuations in prices have had detrimental consequences for producers and have not always benefited consumers,
M. ottaa huomioon, että maatalouden ympäristöindikaattorit osoittavat, että maatalousala voi huomattavasti lieventää ilmastonmuutoksen vaikutuksia, erityisesti hiilidioksidin talteenoton, kasvihuonekaasujen nettopäästöjen suoran vähentämisen ja uusiutuvan energian tuotannon ansiosta, sillä näillä toimilla varmistetaan päästöjen todellinen väheneminen; katsoo, että kestävä maataloustoiminta on olennaisen tärkeää luonnon monimuotoisuuden säilyttämiselle; vesihuollolle ja maaperän eroosion torjunnalle ja että se voi olla avaintekijä ilmastonmuutoksen käsittelyssä,
M. whereas agri-environmental indicators show an important potential for the agricultural sector in the effort to mitigate the effects of climate change, particularly with regard to carbon sequestration, direct reductions in net greenhouse gas emissions and the production of renewable energy, which secure genuine emission savings; whereas sustainably practised agricultural activity is essential for the preservation of biodiversity, water management and combating soil erosion and can be a key factor in addressing climate change,