natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tämän vuoksi parlamentti päätti seurata tarkasti direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja edesauttaa sitä.
It accordingly decided to keep a close watching brief on the implementation process.
Puutteita direktiivin saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä direktiivin tulkintaan ja soveltamiseen liittyviä kysymyksiä on otettu esille.
Failings of implementation and questions of interpretation or application of the Directive have been raised.
Ne ovat olleet tämän mietinnön laatimisen alkusysäys.
This was the reason for the present report.
Palveludirektiivin soveltamisala kattaa teoriassa kaikki johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneen palveluntarjoajan tarjoamat kaupalliset palvelut.
In principle the scope of the Services Directive covers all commercial services offered by service provider established in a Member State.
Niihin palveluihin, jotka jäävät sen soveltamisalan ulkopuolelle, kuuluvat yleisen edun mukaiset ei-kaupalliset palvelut, rahoituspalvelut, kuljetuspalvelut, tilapäistyövoimaa välittävät toimistot, terveydenhuoltopalvelut sekä sosiaalialan palveluiksi katsottavat hoiva- ja lastenhoitopalvelut sekä sosiaalinen asuntotarjonta.
The services that are not covered include non-economic services of general interest, financial services, transport services, the services of temporary employment agencies, health services and those considered social services in the area of care, child care and social housing.
Direktiivi ei vaaranna yleisen edun mukaisia ei-kaupallisia palveluja, ja sen tavoitteena ei millään muotoa ole heikentää perussosiaalipalvelujen tarjontaa.
Services of general interest are not threatened by the Directive, which cannot serve the purpose of undermining public welfare provision.
Esittelijä korostaa, että direktiivin soveltamisala on pantava selkeästi ja yksiselitteisesti täytäntöön.
The rapporteur emphasises that the Directive’s scope must be implemented clearly and unambiguously.
Se on ainoa keino luoda oikeusvarmuutta.
For this is the only way to create legal certainty.
Esittelijä tähdentää myös, että palveludirektiivin täytäntöönpanoa ei saa käyttää verukkeena jäsenvaltioissa tapahtuvalle sääntelyn purkamiselle tai yksityistämiselle.
She also points out that implementation of the Services Directive must not be used as a pretext for deregulation or privatisation in the Member States.
Jos jokin hallitus haluaa purkaa sääntelyä, sen on otettava vastuu omista toimistaan.
If a government wants to carry out deregulation it should also take responsibility for its own actions.
Täytäntöönpanon aikana on käynyt selväksi, että monille palveluntarjoajille on epäselvää, kuuluvatko niiden tarjoamat palvelut direktiivin soveltamisalaan vai eivät.
In the course of implementation it has become evident that many service providers are unclear whether or not the service they provide comes under the Directive.
Tämä pätee erityisesti 2 artiklan j alakohtaan.
This is particularly true of Article 2(j).
Siinä jäsenvaltioita kehotetaan käyttämään ja soveltamaan direktiivin välineitä esimerkiksi sen varmistamiseksi, että lastenhoitopalvelut poistetaan direktiivin soveltamisalasta.
Here the Member States are urged to use and apply the Directive’s instruments, for instance in order to ensure that childcare provision is removed from the Directive’s scope.
Esittelijä korostaa niin ikään, että sen lisäksi, että vedetään selvä raja tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien palvelujen ja yleisen edun mukaisten palvelujen välille, on myös turvattava yleisen taloudellisen edun mukaiset palvelut puitelainsäädännön avulla.
The rapporteur further points out that there is a need not only to draw a clear distinction between the services coming under this Directive and services of general interest, but also to safeguard services of general economic interest by means of framework legislation.
Keskitetyt asiointipisteet
Points of single contact ( PSCs )
Hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistaminen ja keskitettyjen asiointipisteiden perustaminen merkitsevät kiistatta huomattavia etuja palveluntarjoajien kannalta.
The simplification of administrative procedures and creation of PSCs are undoubtedly major advantages for service providers.
Kyseinen väline voi asianmukaisesti laadittuna olla erityisen tärkeä pk-yrityksille.
This instrument can, when properly set up, be of especial importance to small businesses.
Keskitettyjä asiointipisteitä pitäisi olla mahdollista käyttää kaikkien niiden menettelyjen ja muodollisuuksien hoitamiseksi, jotka ovat välttämättömiä rajat ylittävän palvelujen tarjonnan aloittamiseksi ja harjoittamiseksi.
It should be possible to use these contact points to complete all the procedures and formalities required to take up and carry on a service activity involving crossborder provision.
Menettely olisi voitava hoitaa mahdollisimman pitkälti internetissä.
The procedure should as far as possible be feasible online.
Esittelijä olettaa, että kaikki sidosryhmät – eivät siis ainoastaan yritykset, vaan myös työntekijöiden edustajat – ovat osallistuneet keskitettyjen asiointipisteiden perustamiseen sen varmistamiseksi, että voidaan tarjota kaikki olennainen tieto erityisesti sovellettavaa työlainsäädäntöä koskevassa asiassa, jotta mahdollisesti ilmenevät ongelmat voidaan ratkaista mahdollisimman nopeasti ja helposti.
The rapporteur assumes that all the stakeholders, i.e. not only companies but also employees’ representatives, have been involved in setting up the PSCs, to ensure that all the relevant information can be provided, particularly on the employment law applicable, so that any problems that may arise can be settled as rapidly and straightforwardly as possible.
Esittelijä katsoo näin ollen, että olisi epätarkoituksenmukaista rajoittaa keskitetyt asiointipisteet ainoastaan sähköiseen muotoon.
The rapporteur does consider it inappropriate for the PSCs to be restricted solely to electronic form.
Ammattitaitoisen henkilökunnan tarjoaman henkilökohtaisen neuvonnan olisi oltava peruslähtökohtana.
Personal counselling by qualified staff should be the rule.
Tästä syystä keskitettyjä asiointipisteitä olisi edellytettävä ilmoittamaan palveluntarjoajille kulloinkin sovellettavasta työ- ja sosiaalilainsäädännöstä.
For this reason the PSCs should be required to inform service providers of the applicable employment and social law.
Ainoastaan siten voidaan estää palveluntarjoajia väittämästä, etteivät ne ole tietoisia kulloinkin kyseessä olevan maan säännöistä.
This is the only way to prevent service providers from claiming they are not aware of the rules and regulations of the country concerned.
Tarvitaan myös yksittäisten virastojen välistä koordinointia sen varmistamiseksi, että palveluntarjoajat saavat kaikkein ajantasaisinta tietoa.
Moreover coordination of the individual agencies would be needed to ensure that service providers received the most up-to-date information.
Pitäisi olla itsestään selvää, että tietojen on oltava saatavilla useilla kielillä.
The need for such information to be accessible in several languages should also be self-explanatory.
Palveludirektiivissä kuvataan hallinnollista yhteystyötä, jota tarvitaan selkeän kuvan saamiseksi kotijäsenvaltion ja sen jäsenvaltion vaatimuksista, jossa palveluja tarjotaan.
The Services Directive describes the administrative cooperation needed for a clear view of requirements in the home Member State and in the Member States where the services are provided.
Tässä asiassa sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä voi auttaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia ylittämään käytännön esteet.
Here the internal market information system (IMI) can help the relevant authorities in the Member States to surmount practical barriers.
Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä on varsin arvokas väline, koska se tukee hallintojen työtä käsittelemällä erilaisista hallinnollisista käytännöistä, kieliongelmista ja puutteellisista tiedoista johtuvia hankaluuksia muiden jäsenvaltioiden asiointipisteiden välityksellä.
The IMI is a laudable instrument as it supports the work of the administrations by dealing with differing administrative practices, language problems or inadequate information via the contact points in other Member States.
Esittelijä painottaa tulevaisuudessa tarkemmin sitä, käytetäänkö kyseistä järjestelmää todella.
The rapporteur will in future be taking a closer interest in ensuring that this system is actually used.
Tällä osa-alueella jäsenvaltioilla näyttäisi vielä olevan paljon kehittymisen varaa.
This is an area where the Member States still seem to have some catching up to do.
Esittelijä painottaa vielä kerran sitä, että neuvoston aikoinaan käyttöön ottama keskinäinen arviointimenettely aiheuttaa tarpeetonta byrokraattista taakkaa jäsenvaltioiden viranomaisille kansallisella, alueellisella sekä paikallistasolla.
The rapporteur would like to repeat the point that the procedure for mutual evaluation introduced by the Council at the time is causing unnecessary bureaucratic burdens for the Member States’ administrations at national, regional and local level.
Niiden kansallisten lakien suuren määrän, jotka on mukautettava palveludirektiiviin, lisäksi jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle lupajärjestelmistään (9 artiklan 2 kohta), sijoittautumisvapauteen liittyvistä vaatimuksistaan (15 artikla) sekä monialaista toimintaa koskevista vaatimuksistaan (25 artikla).
In addition to the large number of national laws that need to be adapted to the Services Directive, the Member States have to notify the Commission of their authorisation schemes (Article 9(2)), their requirements on freedom of establishment (Article 15) and their requirements on multidisciplinary activities (Article 25(2)).
Tämän menettelyn mahdollisia etuja on vielä tarpeen tarkastella lähemmin, koska uudet byrokraattiset vaatimukset ja niistä johtuvat kustannukset jäävät jäljelle.
The possible advantages of this procedure still need examining closely, as the additional bureaucratic demands and the consequent administrative cost will in the rapporteur’s view continue to exist.
palveludirektiivin 2006/123/EY täytäntöönpanosta
on the implementation of the Services Directive 2006/123/EC
Valmistelija: Sophie Auconie
Rapporteur: Sophie Auconie
A. ottaa huomioon, että palvelujen tarjoamisen vapaus on kirjattu perussopimuksiin,
A. whereas the freedom to provide services is enshrined in the Treaties,
1. painottaa, että palveludirektiivi on olennainen askel kohti todellisten palvelujen sisämarkkinoiden toteutumista, jonka myötä yritysten, erityisesti pk-yritysten pitäisi voida tarjota kansalaisille parempia palveluja kilpailukykyiseen hintaan koko sisämarkkinoiden alueella; katsoo kuitenkin, että sen jälkeen kun palveludirektiivi on saatettu täysin osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, on ratkaisevan tärkeää arvioida kattavasti direktiivin vaikutukset taloudelliseen toimintaan, laadulliseen ja määrälliseen työllisyyden tasoon, sosiaaliseen suojeluun, ympäristötavoitteiden toteutumiseen ja kuluttajille tarjottujen palvelujen laatuun;
Emphasises that the Services Directive is an essential step towards a true single market for services, which should enable enterprises, and SMEs in particular, to provide citizens with better services at a competitive price throughout the internal market; considers, however, that after full transposition it is crucial that a comprehensive assessment should be carried out of the impact of the Services Directive on economic activity, qualitative and quantitative levels of employment, social protection, fulfilment of environmental objectives and the quality of services offered to consumers;
Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta pyytää asiasta vastaavaa sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokuntaa sisällyttämään seuraavat ehdotukset päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. katsoo, että palvelujen sisämarkkinoiden on kehityttävä täysipainoisesti niin, että samalla säilytetään Euroopan sosiaalinen malli vahingoittumattomana, erityisesti ihmisarvoisten ja turvallisten työpaikkojen ja universaalin sosiaalipolitiikan näkökulmista,
A. whereas the internal services market must develop fully whilst preserving the European social model intact, especially with regard to decent and secure employment and universal welfare,
B. ottaa huomioon, että palveludirektiivi helpottaa huomattavasti itsenäisiä ammatinharjoittajia ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä erityisesti harjoittamaan liiketoimintaa, käynnistämään uutta liiketoimintaa ja palkkaamaan uutta henkilökuntaa toisessa jäsenvaltiossa,
B. whereas the Services Directive makes it significantly easier for self-employed persons and small and medium-sized companies in particular to pursue their activities, develop new areas of business and also recruit new staff in other Member States,
C. katsoo, että palveludirektiivin täytäntöönpano on tärkeä väline yhtenäismarkkinoiden toteuttamisessa,
C. whereas implementation of the Services Directive remains crucially important for completing the single market,
D. ottaa huomioon, että 70 prosenttia Euroopan unionin alueen työpaikoista ja BKT:sta on palvelualalla ja se onkin Euroopan unionin talouden suurin toimiala ja viimeisen vuosikymmenen aikana kysynnän kasvu on luonut uusia palvelualan työpaikkoja suurimmassa osassa euroaluetta,
D. whereas the services sector accounts for 70% of jobs and GDP in the European Union and is thus the largest sector of the EU economy, and whereas over the past decade rising demand has led to net job creation in the services sector in most of the euro area,
4. muistuttaa, että palveludirektiiviä on tulkittava perussopimusten uusien määräysten valossa ja etenkin ottaen huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artikla, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 9 artiklan sosiaalialaa koskeva horisontaalinen lauseke ja 14 artikla, perussopimuksiin liitetty pöytäkirja N:o 26 ja Euroopan unionin perusoikeuskirja;
Recalls that the Services Directive must be interpreted in the light of the new Treaty provisions, in particular Article 3 of the Treaty on European Union, the horizontal social clause in Article 9 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), Article 14 TFEU, Protocol No 26 annexed to the Treaties, and the Charter of Fundamental Rights of the European Union;
7. kehottaa komissiota antamaan lisäselvityksiä sekä direktiivin soveltamisalasta, erityisesti käsitteistä "taloudellinen toiminta", "yleistä taloudellista etua koskevat palvelut" ja "yleistä etua koskevat sosiaalipalvelut", että direktiivin soveltamisesta yleistä etua koskevien sosiaalipalvelujen lupajärjestelmiin noudattaen toissijaisuusperiaatetta;
Calls on the Commission to provide further clarifications regarding both the scope of the directive, in particular in relation to the notions of ‘economic activities’, ‘services of general economic interest’ and ‘social services of general interest’, and the application of the directive to authorisation schemes in the area of social services of general interest, with due regard for the subsidiarity principle;
6. katsoo, että hallintomenettelyjen on oltava tehokkaampia; pitää tässä yhteydessä tarkoituksenmukaisena, että keskitetyt asiointipisteet tekevät tiivistä yhteistyötä, jotta voidaan vaihtaa kokemuksia rajatylittävien palvelujen tarjoamisesta Euroopan eri alueilla;
Takes the view that administrative procedures must become more efficient; considers that it would be useful in this connection to establish close cooperation between the points of single contact so that they can exchange experiences in the field of cross-border services in the various regions of Europe;
Charalampos Angourakis, Sophie Auconie, Jean-Paul Besset, Victor Boştinaru, Zuzana Brzobohatá, Alain Cadec, Francesco De Angelis, Tamás Deutsch, Danuta Maria Hübner, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Juozas Imbrasas, María Irigoyen Pérez, Seán Kelly, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Jacek Olgierd Kurski, Petru Constantin Luhan, Ramona Nicole Mănescu, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Wojciech Michał Olejniczak, Markus Pieper, Tomasz Piotr Poręba, Monika Smolková, Georgios Stavrakakis, Csanád Szegedi, Nuno Teixeira, Michail Tremopoulos, Viktor Uspaskich, Lambert van Nistelrooij, Hermann Winkler, Joachim Zeller, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Charalampos Angourakis, Sophie Auconie, Jean-Paul Besset, Victor Boştinaru, Zuzana Brzobohatá, Alain Cadec, Francesco De Angelis, Tamás Deutsch, Danuta Maria Hübner, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Juozas Imbrasas, María Irigoyen Pérez, Seán Kelly, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Jacek Olgierd Kurski, Petru Constantin Luhan, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska, Ramona Nicole Mănescu, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Lambert van Nistelrooij, Wojciech Michał Olejniczak, Markus Pieper, Tomasz Piotr Poręba, Monika Smolková, Georgios Stavrakakis, Csanád Szegedi, Nuno Teixeira, Michail Tremopoulos, Viktor Uspaskich, Hermann Winkler, Joachim Zeller
ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymistä Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Sveitsissä jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, koskevan Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisen pöytäkirjan tekemisestä
on the draft Council decision on the conclusion of a Protocol between the European Union, the Swiss Confederation and the Principality of Liechtenstein on the accession of the Principality of Liechtenstein to the Agreement between the European Community and the Swiss Confederation concerning the criteria and mechanisms for establishing the State responsible for examining a request for asylum lodged in a Member State or in Switzerland
Esittelijä: Monika Hohlmeier
Rapporteur: Monika Hohlmeier
– ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi (06242/2010),
– having regard to the draft Council decision (06242/2010),
– ottaa huomioon neuvoston päätöksen Liechtensteinin ruhtinaskunnan Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen liittymisen niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Sveitsissä jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisen pöytäkirjan allekirjoittamisesta ja sen eräiden määräysten väliaikaisesta soveltamisesta (16470/06),
– having regard to the draft Protocol between the European Community, the Swiss Confederation and the Principality of Liechtenstein on the accession of the Principality of Liechtenstein to the Agreement between the European Community and the Swiss Confederation concerning the criteria and mechanisms for establishing the State responsible for examining a request for asylum lodged in a Member State or in Switzerland (16470/06),
– ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 78 artiklan 2 kohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön ( C7‑0140/2010 ),
– having regard to the request for consent submitted by the Council in accordance with Article 78(2)(e) and Article 218(6), second subparagraph, point (a), of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7‑0140/2010 ),
– ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2008 esittämänsä kannan komission ehdotuksesta
– having regard to its position of 8 July 2008
– ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen ( A7‑0013/2011 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7‑0013/2011 ),
Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä 26. lokakuuta 2004 tehty sopimus niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Sveitsissä jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio ("Sveitsin kanssa tehty Dublinin sopimus"), sisältää Liechtensteinin mahdollisen liittymisen pöytäkirjalla Dublinin sopimukseen.
The agreement of 26 October 2004 concluded with the Swiss Confederation concerning the criteria and mechanisms for establishing the State responsible for examining a request for asylum lodged in a Member State or in Switzerland (the 'Dublin agreement with Switzerland') provides for the possible association of Lichtenstein with the Dublin acquis by means of a protocol.
Sen perusteella, että Liechtenstein ja Sveitsi ovat vuosikymmenten ajan noudattaneet avoimen rajan politiikkaa maiden välisessä henkilöliikenteessä, Liechtenstein ilmoitti jo vuonna 2001 olevansa kiinnostunut liittymisestä yhdessä Sveitsin kanssa Dublinin sopimukseen.
In 2001, as Liechtenstein and Switzerland had already been operating an open-borders policy for decades on the movement of persons, Liechtenstein expressed its interest in acceding to the Dublin agreement with Switzerland.
Liechtensteinia ei kuitenkaan otettu osapuoleksi Sveitsin kanssa käytyihin neuvotteluihin, sillä Euroopan yhteisön ja Liechtensteinin välillä ei ollut voimassa sopimusta säästöjen verottamisesta.
Since there was no savings taxation agreement between the European Community and Liechtenstein, however, Liechtenstein was not involved in the negotiations with Switzerland.
Neuvosto antoi 27. helmikuuta 2006 komissiolle mainitut valtuudet neuvotella Liechtensteinin ja Sveitsin kanssa.
On 27 February 2006, the Council gave the Commission the relevant authorisation to enter into negotiations with Liechtenstein and Switzerland.
Neuvottelut saatettiin päätökseen 21. kesäkuuta 2006 ja tuolloin parafoitiin neuvotteluluonnos Sveitsin ja Liechtensteinin liittymisestä Dublinin sopimukseen.
On 21 June 2006, negotiations were finalised and the draft protocol on Liechtenstein's accession to the Dublin agreement with Switzerland was initialled.
Käsittely Euroopan parlamentissa
Discuss i ons in Parliament
Komission 4. joulukuuta 2006 antama ehdotus pöytäkirjaksi Liechtensteinin liittymisestä perustui Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan 1 alakohtaan, jonka mukaan neuvosto tekee sopimukset Euroopan parlamenttia kuultuaan.
The legal basis for the Commission's proposal of 4 December 2006 for a protocol on the association of Liechtenstein was Article 300(3), first subparagraph, of the Treaty establishing the European Community, which provided for consultation of Parliament.
Euroopan parlamentti vaati kuitenkin komission ehdotuksesta 8. heinäkuuta 2008 antamassaan lausunnossa neuvoston päätöksen oikeusperustan muuttamista.
In its opinion of 8 July 2008 on the Commission proposal, however, Parliament sought to amend the legal basis for the Council decision.
Parlamentin kannan mukaan neuvoston päätöksen tulee perustua 300 artiklan 3 kohdan 2 alakohtaan; 300 artiklan 3 kohdan 2 alakohdan mukaan neuvoston päätöksen tulee perustua parlamentin hyväksyntään.
Parliament's view was that the Council decision had to be based on the second subparagraph of Article 300(3), which provided for Parliament assent (instead of consultation).
Neuvoston oli määrä äänestää pöytäkirjan allekirjoittamisesta 28. helmikuuta 2008, mutta oikeusperustaa koskevien eriävien näkemysten vuoksi pöytäkirjan hyväksyminen siirtyi määräämättömään tulevaisuuteen.
Notwithstanding the fact that the protocol was signed by the Council on 28 February 2008, on a conditional basis, differing opinions on the legal bases prevented it from being concluded.
Kun Lissabonin sopimus tuli voimaan 1. joulukuuta 2009, Euroopan unioni korvasi Euroopan yhteisön, ja lisäksi assosiaatiosopimuksia koskevat sopimusmenettelyt muuttuivat.
As a result of the entry into force of the Treaty of Lisbon on 1 December 2009, the European Union has succeeded the European Community and, furthermore, changes have been made to the procedures for the conclusion of association agreements.