natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Työryhmä hyväksyi huhtikuussa 2009 yhteisen julistuksen ja ehdotuksen yhteisiksi menettelysäännöiksi.
The working group adopted in April 2009 a joint declaration and a proposal for a common code of conduct.
Euroopan parlamentin vaalien jälkeen perustettiin uusi työryhmä parlamentin ja komission kesken.
After the European elections a new working group was set up between the Parliament and the Commission.
Euroopan parlamentin valtuuskuntaa johti varapuhemies Diana Wallis, ja lisäksi sen jäseninä olivat Carlo Casini, Isabelle Durant ja Jo Leinen.
The EP delegation was led by Vice President Diana Wallis with Carlo Casini, Isabelle Durant and Jo Leinen as members.
Työryhmä hyväksyi marraskuussa 2010 sopimusluonnoksen "avoimuusrekisterin" luomisesta.
The working group was able to adopt in November 2010 a draft agreement on the establishment of a "Transparency Register".
Parlamentti saavutti keskeiset tavoitteensa
Parliament achieved its essential targets
Saavutettu tulos vastaa parlamentin asettamia tavoitteita olennaisimmilta osin:
The achieved result corresponds to the objectives laid out by the Parliament in the most essential points:
Vaikka rekisteröityminen ei ole pakollista, mikä oli parlamentin tavoite, sitä voidaan pitää tosiasiassa pakollisena, koska pysyvä kulkulupa parlamentin tiloihin sallitaan vain rekisteröityneille edunvalvojille.
Although the registration is not obligatory - which was the target of the Parliament - it can be considered as "obligatory de facto" because the permanent access to the Parliament premises is allowed only to the registered interest representatives.
Yhteisen rekisterin avulla varmistetaan kaikkien toimijoiden ryhmien mahdollisimman laaja osallistuminen kunnioittaen samalla heidän erilaisia tai erityisiä identiteettejään.
The common register ensures the widest participation of all categories of operators while respecting their different or specific identities.
Uusi nimi "avoimuusrekisteri" helpottaa ei-kaupallisten järjestöjen liittymistä rekisteriin.
The new name "Transparency register" makes it easier for non-commercial organizations to join the register.
Uusi järjestelmä tarjoaa lisätietoja, kuten kaikkeen rekisterin kattamaan toimintaan osallistuvien henkilöiden määrän ja rekisteröityneen henkilön tai järjestön saaman unionin varojen määrän.
The new mechanism provides additional information such as the number of individuals involved in all the activities relating to the register, and the level of EU resources received by the registrant.
Se antaa myös selvennyksiä toimista, jotka voivat kuulua rekisterin piiriin, ja valitusten käsittelymenettelyistä.
It will also provide clarifications regarding the eligible activities falling under the scope of the register, and the processes by which complaints will be handled.
Esittelijä on valmis suosittelemaan sopimusluonnoksen hyväksymistä avoimuusrekisterin luomisesta.
The rapporteur is ready to recommend the adoption of the draft agreement on the establishment of a Transparency Register.
Yhteinen rekisteri on askel kohti avoimuuden lisäämistä unionin toimielimissä, mikä toivon mukaan auttaa lisäämään Euroopan yhdentymishankkeen legitimiteettiä kansalaisten silmissä.
The joint register will be a step forward towards greater transparency in the European institutions, which hopefully will contribute to greater legitimacy of the European project among its citizens.
BKT:stä ja muista indikaattoreista – Edistyksen mittaaminen muuttuvassa maailmassa
on GDP and beyond – Measuring progress in a changing world
Valmistelija (*): Nikolaos Chountis, talous- ja raha-asioiden valiokunta
Rapporteur for the opinion (*): Nikolaos Chountis, Committee on Economic and Monetary Affairs
TALOUS- JA RAHA-ASIOIDEN VALIOKUNNAN LAUSUNTO..........................................9
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs (*) ........9
KEHITYSYHTEISTYÖVALIOKUNNAN LAUSUNTO.........................................................14
OPINION of the Committee on Development ......................................................15
TYÖLLISYYDEN JA SOSIAALIASIOIDEN VALIOKUNNAN LAUSUNTO......................17
OPINION of the Committee on Employment and Social Affairs ..............18
TEOLLISUUS-, TUTKIMUS- JA ENERGIAVALIOKUNNAN LAUSUNTO.......................22
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............23
ALUEKEHITYSVALIOKUNNAN LAUSUNTO....................................................................27
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................28
VALIOKUNNAN LOPULLISEN ÄÄNESTYKSEN TULOS.................................................31
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................33
– ottaa huomioon 20. elokuuta 2009 annetun komission tiedonannon "BKT ja muut indikaattorit – Edistyksen mittaaminen muuttuvassa maailmassa" ( KOM(2009)0433 ),
– having regard to the Commission Communication of 20 August 2009 on GDP and Beyond – Measuring progress in a changing world ( COM(2009)0433 ),
– ottaa huomioon parlamentin, komission, Rooman klubin, WWF:n ja OECD:n marraskuussa vuonna 2007 Brysselissä järjestämän "Beyond GDP" -konferenssin,
– having regard to the ‘Beyond GDP Conference’ organised by Parliament, the Commission, the Club of Rome, the WWF and the OECD in November 2007 in Brussels,
– ottaa huomioon 14. syyskuuta 2009 annetun komission kertomuksen talouden suorituskyvyn ja sosiaalisen edistyksen mittaamisesta (Stiglitzin raportti),
– having regard to the report by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (Stiglitz Report), presented on 14 September 2009,
– ottaa huomioon ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden taloudellisen merkityksen arviointia (TEEB) koskevan maailmanlaajuisen aloitteen, jonka G8+5-maiden johtajat hyväksyivät kesäkuussa 2007, ja sen vuosina 2009 ja 2010 julkaistut tulokset,
– having regard to the Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB) global initiative endorsed by G8+5 leaders in June 2007 and its results published in 2009 and 2010,
– ottaa huomioon 30. lokakuuta 2006 julkaistun Sternin raportin ilmastonmuutoksen talousvaikutuksista,
– having regard to the Stern Review on the Economics of Climate Change published on 30 October 2006,
– ottaa huomioon OECD:n toisessa maailmanfoorumissa 30. kesäkuuta 2007 allekirjoitetun Istanbulin julistuksen, joka koskee tilastoja, tietämystä ja politiikkaa,
– having regard to the Istanbul Declaration signed during the 2nd OECD World Forum on Statistics, Knowledge and Policy on 30 June 2007,
– ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 10.–11. joulukuuta 2009, 25.–26. maaliskuuta 2010 ja 17. kesäkuuta 2010 tekemät päätelmät,
– having regard to the conclusions of the European Council of 10 and 11 December 2009, 25 and 26 March 2010 and 17 June 2010,
– ottaa huomioon talous- ja rahoitusasioiden neuvoston 10. marraskuuta 2009 tekemät päätelmät tilastoista,
– having regard to the Council conclusions of 10 November 2009 (Economic and Financial Affairs) on Statistics,
– ottaa huomioon ympäristöasioiden neuvoston 23. lokakuuta 2009 tekemät päätelmät ekotehokkaasta taloudesta vuoden 2010 jälkeisen Lissabonin strategian ja EU:n kestävän kehityksen strategian puitteissa,
– having regard to the Council conclusions of 23 October 2009 (Environment) on Eco-Efficient Economy in the context of the post-2010 Lisbon Agenda and the EU Sustainable Development Strategy,
– ottaa huomioon komission ehdotuksen asetukseksi Euroopan ympäristötilinpidosta ( KOM(2010)0132 ),
– having regard to the Commission proposal for a Regulation on European Environmental Economic Accounts (COM (2010)0132),
– ottaa huomioon komission 27. huhtikuuta 2010 ehdottamat Eurooppa 2020 -strategian Euroopan talous- ja työllisyyspolitiikan yhdennetyt suuntaviivat,
– having regard to the EU 2020 integrated guidelines for European economic and employment policies, proposed by the Commission on 27 April 2010,
– ottaa huomioon tiedonannot "Eurooppalainen hallintotapa: Lainsäädännön parantaminen" ( KOM(2002)0275 ), "Strateginen katsaus: sääntelyn parantaminen Euroopan unionissa" ( KOM(2006)0689 ), "Sääntelyn parantamista Euroopan unionissa koskeva toinen strateginen katsaus" ( KOM(2008)0032 ) ja "Kolmas strateginen katsaus: sääntelyn parantaminen Euroopan unionissa" ( KOM(2009)0015 ),
– having regard to the Communications on European Governance: Better lawmaking ( COM(2002)0275 ), A strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2006)0689 ), A second strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2008)0032 ) and A third strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2009)0015 ),
– ottaa huomioon EU:n kestävää kulutusta ja tuotantoa koskevan toimintasuunnitelman ( KOM(2008)0397 ),
– having regard to the EU’s Sustainable Consumption and Production Action Plan (COM (2008)0397),
– ottaa huomioon nykyiset tilastolliset välineet, kuten unionin tulo- ja elinolotilastot (EU-SILC), työvoimatutkimus (LFS), eurobarometrit, eurooppalainen arvotutkimus ja eurooppalainen sosiaalitutkimus (ESS),
– having regard to existing statistical instruments, such as the EU-SILC, the Labour Force Survey (LFS), Eurobarometers, the European Values Survey and the European Social Survey (ESS),
– ottaa huomioon Eurofoundin koordinoiman eurooppalaisen elämänlaatututkimuksen (EQLS), jossa annetaan kattava kuva Euroopan valtioiden (EU:n jäsenvaltiot ja ehdokasvaltiot) elämänlaadusta ja elinoloista mitattuna yli 120 indikaattorilla, joilla saadaan vertailukelpoista tietoa eri maista
– having regard to the European Quality of Life Survey (EQLS), coordinated by Eurofound, which provides a comprehensive portrait of quality of life and living conditions in European Countries (covering all EU Member States and candidate countries) with over 120 indicators providing comparative data across countries
EQLS kattaa seuraavat elämänlaadun osa-alueet: taloudelliset resurssit, huono-osaisuus; terveys ja mahdollisuudet terveyspalveluihin; työ ja työn laatu; työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen; perhesuhteet ja tuki; sosiaalinen osallisuus tai syrjäytyminen (yhteisöllisyys ja sosiaalinen osallistuminen); koulutus; asumisen ja lähiympäristön laatu; yhteiskunnan sosiaalinen pääoma ja laatu; julkisten palvelujen laatu; subjektiivinen hyvinvointi (kuten onnellisuus, tyytyväisyys elämään, tulevaisuudenusko). ,
EQLS covers the following core domains of the quality of life concept: economic resources, deprivation; health and access to health care; employment and job quality; work-life balance; family relations and support; social inclusion/exclusion (community life and social participation); education and training; quality of housing and local environment; social capital and quality of society; quality of public services; subjective well-being (including happiness, life satisfaction, optimism about the future). ,
– ottaa huomioon 10. maaliskuuta
– having regard to its resolutions of 10 March
Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0053 . ja 16. kesäkuuta
Texts adopted, P7_TA(2010)0053 . and 16 June 2010
Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0223 .
Texts adopted, P7_TA(2010)0223 . on the EU 2020 Strategy, its resolution of 8 October 2009
Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2006)0272 . kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelusta ja 24. huhtikuuta 2008 antamansa päätöslauselman
Texts adopted, P6_TA(2006)0272 . on the revised sustainable development strategy and its resolution of 24 April 2008
Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0182 . vihreästä kirjasta markkinapohjaisista ohjauskeinoista ympäristöä ja asiaan liittyviä toimintapoliittisia tarkoituksia varten,
Texts adopted, P6_TA(2008)0182 . on the Green Paper on market-based instruments for environment and related policy purposes,
– ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan, talous- ja raha-asioiden valiokunnan, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot ( A7-0175/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Development, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Regional Development ( A7-0175/2011 ),
2. korostaa, että BKT on talousmarkkinoiden toiminnan mittari, josta on kehittynyt poliittisten päätöksentekijöiden koko maailmassa käyttämä perusindikaattori; korostaa, että BKT on tuotannon mittari eikä sillä mitata ympäristön kehityksen kestävyyttä, resurssien tehokasta käyttöä, sosiaalista osallisuutta eikä yhteiskunnallista edistystä yleisesti; korostaa lisäksi, että se voi olla harhaanjohtava, koska tiettyjä onnettomuuksien ja luonnonkatastrofien kaltaisia tapahtumia seuraavia korjaustoimenpiteitä käsitellään hyötynä eikä kustannuksena;
Stresses that GDP is an indicator of economic market activity that has become a standard benchmark used by policy-makers throughout the world; emphasises that GDP is a measure of production and does not measure environmental sustainability, resource efficiency, social inclusion and social progress in general; underlines furthermore that it can be misleading in the sense that remedial measures following certain incidents such as accidents and natural disasters are treated as a benefit instead of a cost;
Bruttokansantuote (BKT) on kaiken rahassa mitattavan taloudellisen toiminnan lisäarvojen summa.
GDP (gross domestic product) is the aggregated added value of all money-based economic activities.
BKT on tunnetuin makrotaloudellisen toiminnan mittari.
GDP is the best known measure of macroeconomic activity.
Se kehitettiin 1930-luvulla, ja sillä on tärkeä asema poliittisessa päätöksenteossa ja julkisessa keskustelussa.
It was developed in the 1930s and is used by political decision-makers worldwide and referred to in public discussions.
BKT:tä on alettu pitää myös yhteiskunnan yleisen kehittyneisyyden ja edistyksen kattavana indikaattorina.
GDP has come to take on the role of a comprehensive indicator for overall societal development and progress in general.
Se ei kuitenkaan sovellu kaikissa kysymyksissä luotettavaksi perustaksi poliittisille keskusteluille.
However, it does not provide a reliable basis for policy debate on every issue.
BKT ei mittaa eräitä ratkaisevan tärkeitä osa-alueita, kuten ympäristön kehityksen kestävyyttä tai sosiaalista osallisuutta.
In particular, GDP does not measure environmental sustainability or social integration.
Yhä laajemmin tunnustetaan, että BKT:tä täydentäviä tietoja ja indikaattoreita on kohennettava.
There is increasing awareness of the need for improved data and indicators to complement GDP.
Tämä havainto muodostaa useiden kansainvälisten aloitteiden ytimen.
This awareness forms the basis of a number of international initiatives.
Euroopan parlamentti järjesti marraskuussa 2007 (yhdessä komission, Rooman klubin, WWF:n ja OECD:n kanssa) "Beyond GDP" -konferenssin (BKT ja muut indikaattorit).
In November 2007 the European Parliament (together with the European Commission, the Club of Rome, the WWF and the OECD) held a conference entitled ‘Beyond GDP’.
Poliitikot, talous- ja ympäristöasiantuntijat sekä kansalaisyhteiskunnan edustajat ilmoittivat konferenssissa kannattavansa BKT:tä täydentävien ja kattavampaa tietoa päätöksenteon tueksi tarjoavien indikaattorien kehittelyä.
At this conference there was broad support by policy-makers and experts from the fields of economics, environmental protection and civil society for the development of indicators to complement GDP, providing more comprehensive information to support policy-making.
Komission tiedonannossa "BKT ja muut indikaattorit – Edistyksen mittaaminen muuttuvassa maailmassa" ehdotetaan erilaisia toimia BKT:n täydentämiseksi soveltuvalla tavalla.
In the Commission communication on ‘GDP and beyond – measuring progress in a changing world’, various measures are suggested as suitable ways to complement GDP.
Tarkoituksena on erityisesti kehitellä kokonaisvaltaisempia indikaattoreita, joiden on määrä antaa luotettavampaa tietoa.
In particular it focuses on developing more comprehensive indicators that would provide a more reliable knowledge base.
Mietinnössä tuetaan periaatteessa komission pyrkimyksiä kehittää BKT:tä kattavampi selkeästi määritetty mittari, jolla täydennetään BKT:tä päätöksenteossa ja arvioinnissa.
In my report I should like basically to support the Commission’s intention to adopt a clearly defined measuring system that would go beyond GDP, in the sense that it complements GDP in the context of decision-making and assessment.
Esittelijän mielestä tavoitteenasettelusta ei ole aiheutunut kiistaa jo vuosia jatkuneissa poliittisissa ja tieteellisissä keskusteluissa.
My impression is that the aim of this approach is not controversial in the political and scientific discussion that has been going on for years.
Ongelmana on pikemminkin, kuinka tämä lähestymistapa voidaan toteuttaa käyttämällä selkeästi määritettyjä ja mitattavissa olevia indikaattoreita.
Rather, the problem is how this approach can be done using clearly defined and quantifiable indicators.
On selvää, että tämä hanke voi onnistua vain, jos siinä korostetaan luotettavien tietojen käyttöä.
It is clear that this project can only succeed, if it emphasizes the use of reliable data.
Selkeästi määriteltyjä tietoja, tilastoja ja indikaattoreita ei usein ole saatavilla.
There is often a lack of clearly defined information, data and indicators.
Näiden puutteiden korjaamiseksi on tehty lukuisia EU:n ja jäsenvaltioiden tason aloitteita.
At EU and Member State level there have been many initiatives to fill the gaps in these areas.
Valitettavasti niissä on nähtävissä vain osittaista johdonmukaisuutta.
Unfortunately there are only partial signs of coherent action.
Indikaattoreiden alalla on esimerkiksi useanlaista kansallisen ja kansainvälisen tason aktiivisuutta, jonka hahmottaminen on käynyt mahdottomaksi ja sekavaksi.
For example, the proliferation of activities at national and international level in the area of indicators has made the situation unmanageable and murky.
Lisäksi koko indikaattoreista käytävässä keskustelussa ei pitäisi unohtaa, että pelkillä indikaattoreilla ei voida edistää riittävästi poliittista keskustelua, päätöksentekoa ja arviointia.
Moreover, in the general debate on indicators it should not be forgotten that indicators alone cannot make a sufficient contribution to policy debate, decision-making and assessment.
Tarvitaan kattava näkemys, jossa otetaan huomioon nykyiset toimenpiteet ja joka voidaan panna käytännössä täytäntöön.
What is required is a comprehensive concept, taking account of existing measures, which can be implemented in practice.
On tärkeää kehittää väline, jolla voidaan täydentää BKT:tä, ja on otettava huomioon, että se on tehtävä niin, että siitä on käytännön hyötyä ja että siinä käytetään selkeästi määritettyjä indikaattoreita ja luotetaan korkealaatuiseen tietoon.
It is important that we develop a tool that can complement GDP, taking into account that it has to be done in a way so that it can have practical use and using clearly defined indicators and relying on data of a high quality.
Komission tiedonannossa ehdotetaan eräitä yksittäisiä toimenpiteitä, joiden soveltaminen arvioinnissa on hankalaa.
The Commission communication proposes a number of individual measures that are hard to assess.
Aloitteita ei ole kytketty kokonaisvaltaisempaan porrastettuun strategiaan, jossa tehtäisiin selväksi, millä tavoin uutta BKT ja muut indikaattorit -mallia voitaisiin soveltaa.
These initiatives are not integrated into a more comprehensive, tiered strategy that clearly shows how the new ‘Beyond GDP’ approach can be used.
Mietinnössä komissiota kehotetaan laatimaan BKT ja muut indikaattorit -mallia varten porrastettu strategia, jossa olisi esitettävä, kuinka tätä uutta mallia voidaan soveltaa käytännössä päivittäisessä poliittisessa toiminnassa.
My report calls on the Commission to submit a tiered strategy for the ‘Beyond GDP’ approach that should show how the new approach can be used pragmatically in day-to-day political work.
Esittelijä katsoo, että keskusteluissa ei voi tapahtua juurikaan edistymistä, ennen kuin tämä kysymys on selvitetty.
Unless there is clarity on this issue, I consider that there can be little progress in this debate.
TALOUS- JA RAHA-ASIOIDEN VALIOKUNNAN LAUSUNTO
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs (*)
BKT:stä ja muista indikaattoreista – Edistyksen mittaaminen muuttuvassa maailmassa
on GDP and beyond - Measuring progress in a changing world
Valmistelija: Nikolaos Chountis
Rapporteur(*): Nikolaos Chountis
– ottaa huomioon OECD:n 30. kesäkuuta 2007 antaman Istanbulin julistuksen "Yhteiskuntien kehityksen mittaaminen ja vahvistaminen",
– having regard to the OECD Istanbul Declaration on ‘Measuring and Fostering the Progress of Societies’, adopted on 30 June 2007,
– ottaa huomioon komission ehdotuksen asetukseksi Euroopan ympäristötilinpidosta ( KOM(2010)0132 ),
– having regard to the Commission proposal for a regulation on European environmental economic accounts (COM(2010)132),
– ottaa huomioon komission kertomuksen talouden suorituskyvyn ja sosiaalisen edistyksen mittaamisesta (Stiglitzin, Senin ja Fitoussin raportti 2008),
– having regard to the report by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (Stiglitz, Sen and Fitoussi report 2008),
6. katsoo, että kun otetaan huomioon talouden, yhteiskunnan ja ympäristön entistä suurempi riippuvuus toisistaan, BKT on pääasiallinen indikaattori, jonka avulla voidaan ottaa huomioon erilaiset sosioekonomiset ominaisuudet Euroopan tasolla, ja sen on pysyttävä pääkriteerinä tulevan koheesiopolitiikan määrärahojen tason määrittelyssä, mutta korostaa, että on tarpeen ottaa enemmän huomioon ympäristölliset ja sosiaaliset tekijät kansallisesti ja alueellisesti sekä määrittää myös tätä varten sopivia kriteerejä;
Takes the view, in the light of the ever closer degree of interdependence between economic, social and environmental issues, that GDP is the main indicator which makes it possible to take account of differing socioeconomic characteristics at European level, and has to remain the main criterion of the level of financial allocations in the future cohesion policy, but emphasises the need to take greater account of environmental and social factors at national and regional level and to determine suitable criteria for that purpose as well;
BKT:stä ja muista tavoista mitata edistystä muuttuvassa maailmassa
on GDP and beyond – measuring progress in a changing world
– ottaa huomioon Euroopan sosiaalisen edistyksen, hyvinvoinnin ja kestävän kehityksen tiettyjä piirteitä mittaavat nykyiset tilastolliset välineet, kuten yhteisön tulo- ja elinolotilastot (EU-SILC), yhteisön työvoimatutkimus (LFS), eurobarometrit, eurooppalainen arvotutkimus ja eurooppalainen sosiaalitutkimus (ESS),
– having regard to existing statistical instruments covering some dimensions of social progress, well-being and sustainable development in Europe such as the EU-SILC, the Labour Force Survey (LFS), Eurobarometers, the European Values Survey and the European Social Survey (ESS),