natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lisäksi EKP:n neuvosto nimitti minut Euroopan keskuspankkijärjestelmän pankkivalvontakomitean puheenjohtajaksi kaudelle 2007–2011.
Also, I was appointed by the Governing Council of the ECB to chair the Banking Supervision Committee of the European System of Central Banks between 2007 and 2011.
Näiden eri tehtävien yhteydessä minua on pyydetty toimimaan monien työryhmien puheenjohtajana.
In these various capacities, I was invited to chair a number of task forces and working groups.
Tällä hetkellä olen maailmanlaajuista finanssijärjestelmää käsittelevän komitean asettaman, vakuutuslaitosten ja eläkerahastojen kiinteätuottoisia omaisuuseriä koskevia strategioita käsittelevän työryhmän puheenjohtaja sekä yksi Baselin pankkivalvontakomitean tutkimustyöryhmän puheenjohtajista.
Currently, I am Chair of the Working group on Fixed Income Strategies of insurance firms and pension funds of the Committee on the Global Financial System and co-chair of the Research Task Force of the Basel Committee on Banking Supervision.
Kuulun myös kriisinhallintaa käsittelevään talous- ja rahoituskomitean ad hoc-työryhmään.
I am also a member of the EFC Ad Hoc Working Group on Crisis Management.
Vuosina 2000–2005 vastasin Belgian keskuspankissa kansainväliseen politiikkaan liittyvistä kysymyksistä, jotka koskivat Kansainvälistä valuuttarahastoa, Kansainvälistä järjestelypankkia, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöä OECD:tä ja EU:ta.
Between 2000 and 2005 I was responsible at the National Bank of Belgium for international policy issues, covering the IMF, BIS, OECD and EU.
Olen ollut eurooppalaisen BRUEGEL-pohdintaryhmän (Brussels European Global Economic Laboratory) jäsen siitä lähtien, kun se perustettiin vuonna 2004, ja kuulun ICFR:n (International Centre for Financial Regulation) kansainväliseen neuvoa-antavaan komiteaan.
I have been a member of the board of the European think tank BRUEGEL (Brussels European Global Economic Laboratory) since its inception in 2004 and a member of the International Advisory Council of the International Centre for Financial Regulation (ICFR).
Mitkä ovat tärkeimmät päätökset, joita olette ollut tekemässä uranne aikana?
What are the most important decisions to which you have been party in your professional life?
Olen osallistunut useiden talous- ja rahoitusalaa koskevien päätösten tekemiseen kansallisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla.
I have been party to many decisions at the national, European and international level in economic and financial matters.
Kansallisella tasolla osallistuin Belgian valtionvarainministerin kabinettipäällikkönä tärkeiden verotusta ja lainsäädäntöä koskevien uudistusten toteuttamiseen.
At the national level, as chief of staff of the Belgian Minister of Finance, I was involved in major taxation and regulatory reforms.
Haluaisin tässä yhteydessä mainita myös uuden rahoitusvakautta käsittelevän osaston perustamisen Belgian keskuspankkiin vuonna 2002, jolloin tarkoituksena oli parantaa alan analyysiä ja tutkimusta.
I would also like to mention the creation in 2002 of a new Financial Stability Department at the National Bank of Belgium, strengthening the focus on analysis and research in this area.
Viime aikoina olen osallistunut aktiivisesti rahoituskriisin hallintaan Belgiassa, ja kuuluin korkean tason Lamfalussy-työryhmään, joka suunnitteli Belgian uutta valvonta-arkkitehtuuria.
More recently, I actively participated in the management of the financial crisis in Belgium, and was a member of the Lamfalussy high-level group, which outlined a new supervisory architecture for Belgium.
Olen viime aikoina osallistunut myös tärkeisiin työryhmiin, joissa on pohdittu, miten kriisi voitaisiin ratkaista kansainvälisten politiikkojen avulla.
I also recently contributed to major international policy groups in response to the crisis.
Euroopan tasolla olen ollut aktiivisesti mukana tekemässä aloitteita, joiden tarkoituksena on parantaa rajatylittävää kriisinhallintaa rahoitusalalla.
At the European level, I actively participated in initiatives to reinforce cross-border crisis management in the financial sector.
Baselin-komitean jäsenenä olen tehnyt paljon työtä rahoitusjärjestelmän lujittamiseksi niin kutsutun Basel III -toimenpidepaketin avulla.
As a member of the Basel Committee, I have ardently worked on making the financial system more resilient via the so-called Basel III package.
Mitkä yleistavoitteet pyrkisitte saavuttamaan EKP:n johtokunnan jäsenenä kahdeksanvuotisen toimikautenne aikana?
What would be the guiding objectives you will pursue during your eight-year mandate as a Member of the Executive Board of the European Central Bank?
Ensisijainen tarkoitukseni olisi kaikin tavoin toteuttaa EKP:lle perustamissopimuksessa annettua tehtävää.
I will first and foremost be fully devoted to the Treaty mandate of the ECB.
EKP:lle osoitetun tehtävän mukaisesti tulen toimimaan riippumattomasti koko euroalueen ja EU:n ja niiden kansalaisten hyväksi.
In line with the competences of the ECB, I will act with independence in the general interest of the Euro area and the EU as a whole and of their citizens.
Pidän rehellisyyttä, avoimuutta ja vastuullisuutta suuressa arvossa.
I highly value integrity, transparency and accountability.
Uskon myös, että kollegiaalinen päätäntätapa ja erittäin ammattitaitoinen henkilöstö kuuluvat EKP:n suurimpiin valtteihin.
I also believe that collegial decision-making and a highly professional staff are major assets for the ECB.
Miten arvioisitte rahapolitiikkaa, jota Euroopan keskuspankkijärjestelmä on toteuttanut 12:sta viime vuoden ajan?
What is your assessment of the monetary policy as it has been implemented by the ESCB for 12 years?
Miten haluatte mahdollisesti muuttaa sitä, jos teistä tulee johtokunnan jäsen?
What changes, if any, would you promote when becoming a Member of the Executive Board?
Käsitykseni on, että euroalueen rahapolitiikka on yleisesti ottaen kehittynyt tyydyttävään suuntaan.
Overall, monetary policy in the euro area has developed satisfactorily in my view.
Inflaatio-odotuksia koskevat selvitykset ja rahoitusmarkkinoiden indikaattorit ovat yleensä olleet EKP:n määrittämien hintavakauslukujen mukaisia.
Surveys and financial market indicators for inflation expectations have been overall in line with the ECB’s definition of price stability.
Tämä inflaatio-odotusten vakaus on osoitus siitä, että markkinat ja kansalaiset uskovat laajalti, että EKP on sitoutunut hoitamaan sille annetun tehtävän eli pitämään hinnat vakaina.
This anchoring of inflation expectations witnesses the large degree of credibility that markets and the public attach to the ECB’s commitment to deliver what it is expected to deliver, i.e. price stability.
EKP on saavuttanut tämän tavoitteen, vaikka se onkin joutunut kohtaamaan lukuisia poikkeuksellisia haasteita kuluneiden 12 vuoden aikana.
The ECB has achieved this objective despite many exceptional challenges it had to weather in the past 12 years.
EKP reagoi nopeasti, kun rahoitusalan vaikeudet alkoivat vuonna 2007 ja kun ne myöhemmin pahenivat rahoituskriisiksi.
The ECB reacted promptly when the financial turmoil erupted in 2007 and when it next turned into a financial crisis.
Jopa tuolloin, kun inflaatioluvut olivat muutamien kuukausien ajan negatiivisia, keskipitkän ja pitkän aikavälin inflaatio-odotukset pysyivät vakaina.
Even in this period, with a few months of negative inflation rates, the medium to longer-term inflation expectations remained well-anchored.
On kuitenkin huomattava, että rahoituskriisi on nostanut esiin joukon kysymyksiä rahapolitiikan ja rahoitusvakauden välisestä suhteesta.
This being said, the financial crisis has raised a number of questions on the relation between monetary policy and financial stability.
On oleellista oppia ymmärtämään aiempaa paremmin, mikä on rahoitusalan rooli rahapolitiikan välitysmekanismina.
A better understanding of the role of the financial sector in the transmission mechanism of monetary policy is of the essence.
Kuten mainitsen vastauksessani kysymykseen nro 6, yksi vakaan rahapoliittisen strategian oleellisista osatekijöistä on varallisuushintojen kehityksen seuranta.
As mentioned in answer 6, monitoring asset price developments is one important element in a robust monetary policy strategy.
Usein väitetään, että maailman talouden rakenteellisten muutosten vuoksi inflaation painopiste on siirtynyt kuluttajahinnoista varallisuushintoihin.
It is often asserted that due to structural changes in the world economy inflation has shifted from inflation in consumer prices to inflation in asset prices.
Mitä mieltä olette tästä ja miten katsotte tämän vaikuttavan rahapolitiikkaan?
What is your view on this assertion and which consequences for the monetary policy do you see?
Inflaatiotaso on alentunut ja sen vaihtelut laimentuneet 30 viime vuoden aikana, ensin kehittyneissä ja sitten kehittyvissäkin talouksissa.
Over the last 30 years the level of inflation and its volatility have declined first in developed and, at a later stage, developing economies.
Ennen rahoituskriisin alkamista oli pitkään keskusteltu etenkin siitä, miten olisi tulkittava tätä niin kutsuttua Great Moderation -tilannetta sekä rakenteellisia muutoksia, jotka liittyvät esimerkiksi globalisaatioon ja rahapolitiikan tehostumiseen.
Until before the eruption of the financial crisis, the debate had long focused on possible interpretations of this so-called Great Moderation like structural changes including globalisation and more efficient monetary policy.
Todennäköisimmin kumpikin näistä tekijöistä on merkittävällä tavalla alentanut inflaatiota ja lieventänyt sen vaihteluja.
The most likely answer is that both these factors significantly contributed to reduce inflation and its volatility.
Tästä huolimatta ei voida sanoa, että inflaatio olisi lopullisesti voitettu ja että olemme siirtyneet uuteen aikakauteen, jolloin inflaatio ilmenee pikemminkin varallisuushintojen kuin kuluttajahintojen kautta.
Nevertheless we cannot say that the fight against inflation has been definitely won and that we have entered into a new era where inflation reveals itself in asset rather than consumer prices.
On kuitenkin totta, että inflaatiokehityksen muuttuminen maltillisemmaksi on saattanut - rahoitusmarkkinoilla pyydettyjä riskipreemioita alentamalla - edistää joidenkin varallisuushintojen kestämätöntä kehitystä.
At the same time, it is true that the tamed developments in inflation dynamics, by reducing the risk premium demanded by financial markets, may have contributed to fostering unsustainable developments in some asset prices.
Tulevaisuudessa keskuspankkien on ylläpidettävä kovalla työllä 30 vuoden aikana saavuttamaansa uskottavuutta ja keskityttävä edelleen hintavakautta koskevaan tavoitteeseensa ottaen samalla huomioon varallisuushintojen kehityksen vaikutukset keskipitkän ja pitkän aikavälin riskeihin hintavakauden osalta.
Looking forward, central banks must preserve their own hard gained credibility over the past 30 years and remain focused on their price stability objective, while taking due account of the implications of asset price developments for medium to longer term risks to price stability.
Varallisuushintojen kehityksen seuranta on yksi vakaan rahapoliittisen strategian oleellisista osatekijöistä.
Monitoring asset price developments is one important element in a robust monetary policy strategy.
Varallisuushintojen kestämätön kehitys voi johtaa varsin vaikeisiin mukautuksiin – vaikka ehkä pitkänkin ajan kuluttua – jotka saattavat vaarantaa keskuspankin mahdollisuudet ylläpitää hintavakautta pitkällä aikavälillä.
Unsustainable developments in asset prices may herald quite painful adjustments – even far away in the future – that may jeopardise a central bank’s ability to maintain price stability on a lasting basis.
Esimerkiksi suunniteltaessa EKP:n rahapoliittista strategiaa rahapolitiikan perusteluissa on otettu huomioon hintavakauteen pitkällä aikavälillä kohdistuvat riskit, jotka johtuvat kestämättömästä varallisuushintojen kehityksestä.
The ECB’s monetary policy strategy, for example, is designed in such a way as to duly incorporate the longer term risks to price stability emanating from unsustainable asset price dynamics into monetary policy deliberations.
Rahatalouden analyysiin, jolla on huomattava merkitys hintakehityksen keskipitkän ja pitkän aikavälin näkymien muodostumiselle, liittyvä rahavarojen ja luottotilanteen kehityksen arvioiminen mahdollistaa sen, että voidaan seurata varallisuusmarkkinoiden hintakehityksen sekä luotonannon ja likviditeetin luomisen välistä vuorovaikutusta rahoitusalalla.
In the monetary analysis, which plays an important role in shaping the medium to longer-term outlook for price developments, the assessment of money and credit developments makes it possible to follow the interactions between price formation in asset markets and credit and liquidity creation in the financial sector.
Näin rahapolitiikkaa ohjataan puuttumaan alkavaan varallisuushintojen epätasapainoon, joka heijastuu rahavarojen ja luottojen aggregaattilukujen muutoksiin.
This encourages monetary policy to adopt a leaning-against-the-wind attitude to incipient asset price imbalances that are reflected in the dynamics of monetary and credit aggregates.
Tämä auttaa rahapolitiikkaa rajoittamaan varallisuushintojen hintakuplien syntymistä rahoitussyklien mittaan ja siten ylläpitämään kestävää hintavakautta.
It helps monetary policy to limit the build-up of asset price bubbles over financial cycles and thereby to maintain price stability on a lasting basis.
Rahapolitiikka ei kuitenkaan välttämättä ole sopivin väline luottojen hinnan / varallisuushintojen nousun ratkaisemiseksi.
Nevertheless, monetary policy is not necessarily the most appropriate instrument to deal with credit/asset price booms.
Makrovakauden valvontavälineiden kohdentaminen liiallisen rahoituksen lähteisiin saattaa olla tarkoituksenmukaisempi keino.
The use of macro prudential instruments targeted on the sources of financial exuberance may be more appropriate.
Meillä on kuitenkin vasta vähän kokemusta niistä.
At the same time, we have little experience with these instruments.
Miten arvioisitte hyödykkeiden hintojen nousun vaikuttavan rahapolitiikkaan?
How do you assess the consequences of rising commodity prices for the monetary policy?
Ovatko taantuman torjunta ja valppaus inflaation (inflaatio-odotusten) suhteen rahapolitiikan näkökulmasta ristiriitaisia tavoitteita?
Is there a conflict in terms of monetary policy between fighting the recession and remaining vigilant about inflation (expectations)?
EKP keskittyy rahapolitiikassaan keskipitkän aikavälin hintakehitykseen.
The monetary policy of the ECB focuses on price developments in the medium term.
Rahapolitiikan virityksen muutokset vaikuttavat talouteen viiveellä, ja lopulta hintoihinkin.
Changes in the monetary policy stance take some time to affect the economy and, ultimately, prices.
Tällä hetkellä havaittavissa oleva hyödykkeiden hintojen nousu vaikuttaa siis rahapolitiikkaan vain siten, että se saa aikaan hintavakauteen liittyviä keskipitkän aikavälin korotusriskejä.
Rising commodity prices, as currently observed, therefore will affect monetary policy only to the extent that they create upside risks for price stability in the medium term.
Yleiseen inflaatioon kohdistuvat lyhyen aikavälin vaikutukset, jotka johtuvat hyödykkeiden korkeampien hintojen välittömistä inflaatiovaikutuksista ja välillisistä vaikutuksista tuotantoprosessin kautta, eivät periaatteessa antaisi EKP:lle aihetta reagoida, koska vaikutukset kuluttajahintoihin ovat vain tilapäisiä.
Short-term effects on overall inflation, stemming from direct effects of higher commodity prices on inflation, and indirect effects from its use as input in the production process, are in principle no reason for the ECB to react as the effect on consumer prices would only be temporary.
Tilanne muuttuisi, jos lyhytaikainen hintojen korotuspaine alkaisi vaikuttaa pitkäaikaisesti kuluttajien, tuottajien ja rahoitusmarkkinoiden toimijoiden käyttäytymiseen ja johtaisi toisen kierroksen vaikutuksiin.
Things start to become different if this short-run upward pressure on prices would become entrenched in the behaviour of consumers, producers and financial market participants leading to the emergence of second-round effects.
Keskuspankin olisi ehkä puututtava tilanteeseen myös siinä tapauksessa, että hyödykkeiden hintojen nousu jatkuu pidemmän aikaa ja pitkäaikainen poikkeaminen hintavakaustavoitteesta vaarantaa inflaatio-odotusten vakauden.
Also, in case of sustained upward trends in commodity prices the central bank may need to intervene when a sustained deviation from the price stability objective risks undermining the firm anchoring of inflation expectations.
Tällöin rahapolitiikkaa olisi tiukennettava, jotta hinnat ja inflaatio-odotukset saadaan taas vakautettua.
In such cases, a monetary policy tightening would be required to return to a situation of price stability and well-anchored inflation expectations.
Nykytilanteessa meidän on seurattava tarkasti hyödykkeiden hintoja ja niiden vaikutusta talouteen ja inflaatioon.
In the current situation, we need to closely monitor the prices of commodities and their pass-through to the economy and inflation.
EKP:n ensisijainen tehtävä on ylläpitää keskipitkän aikavälin hintavakautta.
The ECB’s primary mandate is to maintain price stability in the medium term.
Tätä varten se päättää korkotasoista ja tällä hetkellä toteuttaa myös poikkeustoimenpiteitä varmistaakseen, että alhaisten korkotasojen vaikutus siirtyy talouteen samoin kuin tavallisinakin aikoina.
To achieve that, it sets interest rates, and currently it also implements non-standard measures that aim at ensuring that low interest rates are transferred to the economy as in normal times.
Huolehtimalla hintavakaudesta EKP voi parhaiten edistää kestäviä talouden elpymisnäkymiä (ks. vastaus kysymykseen nro 8).
Ensuring price stability is the best contribution the ECB can make to raising prospects for a sustainable economic recovery (see also the answer to the question 8).
EKP on perustamissopimuksessa asetetun tavoitteensa mukaisesti määrittänyt hintavakaudelle selvän numeerisen vertailuarvon.
In line with the Treaty, the ECB has set a clear numerical benchmark for the achievement of price stability.
Se pyrkii pitämään inflaation juuri alle kahdessa prosentissa keskipitkällä aikavälillä ja onkin alusta lähtien onnistunut siinä.
It aims to maintain inflation below, but close to, 2% over the medium term and has fully accomplished this goal from the start.
Laaja yksimielisyys vallitsee siitä, ettei keskuspankin ole mahdollista vaikuttaa talouskasvuun kestävällä tavalla rahantarjonnan avulla.
A broad consensus exists on the fact that a central bank cannot influence economic growth in a sustainable manner by changing the money supply.
Hintavakaus on kuitenkin tärkein keino, jota käyttäen rahapolitiikalla voidaan luoda suotuisa taloudellinen toimintaympäristö ja saavuttaa korkea työllisyysaste.
However, price stability is the most important contribution that monetary policy can make to achieve a favourable economic environment and a high level of employment.
Hintavakaus edistää rakenteellisesti muiden Euroopan unionin tavoitteiden saavuttamista, sillä se lisää euroalueen talouden kasvumahdollisuuksia.
It makes a structural contribution to the other objectives of the European Union by increasing the growth potential of the euro area economy.
Hintavakaustavoitteen lisäksi Euroopan keskuspankkijärjestelmän pitäisi perustamissopimuksen mukaisesti tukea yleistä talouspolitiikkaa unionissa pyrkien muun muassa Euroopan kestävään kehitykseen, jonka perustana on tasapainoinen talouskasvu ja jolla tavoitellaan täystyöllisyyttä.
Without prejudice to the objective of price stability, the Treaty also envisages the support by the ESCB of the general economic policies in the Union, with a view to contributing inter alia to the sustainable development of Europe based on balanced economic growth and aiming at full employment.
Rahoituskriisin aikana rahapolitiikka reagoi talouden ja rahoitusalan heittelyihin tarkoituksenmukaisilla keskipitkän aikavälin suuntaviivoilla ja varmisti siten inflaatio-odotusten ja makrotalouden kehityksen pysymisen vakaina.
During the financial crisis, monetary policy reacted to economic and financial shocks with the appropriate medium-term orientation to ensure a solid anchoring of inflation expectations and to stabilise macroeconomic developments.
EKP on hintavakautta vaarantamatta tukenut taloutta riittävällä tavalla korkovälineen avulla.
Without endangering price stability, the ECB has been giving a sufficient degree of support to the economy by using its interest rate instrument.
Sen lisäksi, että EKP alensi tavanomaisen menetelmän mukaisesti korkotasot historiallisen alhaisiksi, se toimi riittävän joustavasti tilanteen edellyttämällä tavalla.
Moreover, in addition to conventional interest rate cuts to historically low levels, the ECB’s response was sufficiently flexible as circumstances required.
EKP hyväksyi niin kutsuttuja poikkeustoimenpiteitä varmistaakseen rahapolitiikan toimivuuden tilanteessa, jossa rahoitusmarkkinoilla vallitsi huomattavasti tavallista suurempi epävarmuus ja epävakaus.
It adopted so called non-standard measures with a view to ensuring the smooth transmission of monetary policy in a context of unusually high uncertainty and instability in financial markets.
Mitä mieltä olette EKP:n, neuvoston ja/tai Euroryhmän välisestä institutionaalisesta suhteesta?
How do you judge the institutional relation between the ECB, the Council and/or the Eurogroup?
Olisiko taloudellista koordinointia ja valvontaa Euroryhmän sisällä mielestänne syytä parantaa?
Do you think that the coordination and economic surveillance inside the Eurogroup should be improved?
EKP osallistuu pysyvästi talous- ja rahoitusasioiden neuvoston, Euroryhmän ja niiden valmistelukomiteoiden kokouksiin.
The ECB takes part, on a permanent basis, in the meetings of the ECOFIN Council, the Eurogroup and their preparatory committees.
EKP:n pääjohtaja osallistuu lisäksi säännöllisesti Eurooppa-neuvoston kokouksiin niiltä osin kuin se on tarkoituksenmukaista.
The ECB President is also regularly participating in relevant parts of the meetings of European Council.
Läheisen yhteistyön ansiosta EKP voi tiedottaa ministereille rahapoliittisista päätöksistään ja talouden ja rahoitusalan tilanteen kehittymistä koskevista arvioistaan.
This close cooperation allows the ECB to inform Ministers about its monetary policy decisions and its assessment of economic and financial developments.
Toisaalta EKP:n osallistuminen kokouksiin antaa sille mahdollisuuden olla mukana EU:n jäsenvaltioiden julkiseen talouteen liittyvää ja muuta makrotalous- ja rakennepolitiikkaa (EU-ohjausjakso) sekä kansainvälisiä rahoitusalan kysymyksiä ja rahoitussektorin politiikkoja koskevissa keskusteluissa.
Conversely, via its participation in these fora, the ECB is engaged in discussions about EU Member States' fiscal and other macroeconomic and structural policies (as covered by the EU Semester), international financial affairs and financial sector policies.
Komission lainsäädännöllisiä ehdotuksia talouden ohjausjärjestelmästä EU:ssa, koordinoinnista ja talouden valvonnasta olisi kuitenkin vielä vahvistettava.
Nevertheless, the Commission's legislative proposals on economic governance in the EU, coordination and economic surveillance should indeed be strengthened.
Euroryhmän, talous- ja rahaliiton "talouspilarin", rooli on hyvin tärkeä.
The Eurogroup has a crucial role to play, embodying the “Economic” pillar of EMU.
Aiempaa tiiviimmän yhteistyön avulla olisi pyrittävä välttämään kestämättömät epätasapainotilat, joissa talous- ja rahaliiton toimivuus voi vaarantua, varmistamaan julkisen talouden kestävyys ja vahvistamaan euroalueen kasvumahdollisuuksia.
This strengthened cooperation should be aimed at avoiding the build-up of unsustainable imbalances that might endanger the smooth functioning of economic and monetary union, ensuring sustainable fiscal positions and enhancing the growth potential of the euro area.