natgillin/translations-raw huggingface dataset:
50. toistaa kantansa, että erityisoppilaiden tukemisen on oltava edelleen painopistealue erityisesti siksi, että tällä hetkellä Eurooppa-koulut tarjoavat vain yhdenlaisen tutkinnon, ja siksi on taattava mahdollisimman suuri tuki, jotta huonoa koulumenestystä voidaan ehkäistä mahdollisimman paljon, erityisesti siksi, että se saattaa johtaa umpikujaan, jos oppilas kielellisistä tai muista syistä ei pääse muihin kouluttautumisvaihtoehtoihin isäntämaan kansallisessa opetuksessa;
Reaffirms that provision for students with special educational needs must continue to be a priority, particularly as the European Schools still offer only one type of school-leaving certificate and therefore need to ensure that maximum support is provided with a view to preventing academic failure insofar as possible, so that students do not then risk finding themselves without other options if, for language or other reasons, they cannot take alternative courses in their host country’s national education system;
Ensimmäinen Eurooppa-koulu perustettiin Luxemburgissa lokakuussa 1953 virkamiesryhmän aloitteesta.
The first European School was founded in Luxembourg in October 1953 at the instigation of a group of officials.
Koulutuskokeilu, jossa oli mukana eri äidinkieliä puhuvia lapsia, todettiin nopeasti myönteiseksi ja näin ajan myötä eri kaupunkeihin on perustettu 14 Eurooppa-koulua, jotka tämänhetkisessä termistössä vastaavat niin sanottuja I-tyypin kouluja.
This educational experiment, which brought together children with different mother tongues, was speedily judged to be successful and, over the years, 14 European Schools were founded in various towns; these correspond to the present Type I Schools.
Vuonna 2010 kouluissa oli 22 778 oppilasta, joista 14 292 eli lähes 63 prosenttia kaikista oppilaista on Brysselin ja Luxemburgin kouluissa.
In 2010 these Schools had 22 778 pupils, 14 292 of them in the Schools in Brussels and Luxembourg who accounted for 63 % of the students.
Vuodesta 2007 vuoteen 2010 koulujen oppilasmäärä kasvoi 8,35 prosenttia.
Between 2007 and 2010 the School population increased by 8.35 %.
Kaksi uutta koulua on tarkoitus avata vuonna 2012 Brysseliin ja Luxemburgiin.
Two new Schools are due to open in Brussels and Luxembourg in 2012.
Koulut luokittelevat oppilaat kolmeen ryhmään.
Pupils are divided into three categories.
Oppilaat, jotka kuuluvat I ryhmään, ovat enimmäkseen toimielinten virkamiesten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden lapsia.
Category I pupils are basically the children of officials and contract staff working at the EU institutions.
Tämän I ryhmän osuus kasvaa jatkuvasti ja siihen kuuluu tällä hetkellä lähes kolme neljäsosaa kaikista oppilaista.
The percentage is constantly increasing and they currently represent almost three quarters of the total Schools population.
I ryhmään kuuluvien oppilaiden osuus on yli 90 prosenttia Brysselin neljässä koulussa, joissa infrastruktuurien riittämättömyys rajoittaa II ryhmään (oppilaat, jotka hyväksytään koulujen ja tiettyjen järjestöjen ja yritysten välisissä sopimuksissa määriteltyjen ehtojen mukaan) ja III ryhmään (oppilaat, joiden vanhempien on maksettava koulumaksu) kuuluvien opiskelijoiden ilmoittautumista niihin.
They account for over 90 % in the four Brussels Schools, where insufficient infrastructure has led to restrictions on enrolling Category II pupils (those who are admitted under agreements concluded between the Schools and certain organisations and undertakings) and Category III pupils (those whose parents are required to pay fees).
Näin ollen johtokunta on tilanpuutteen takia päättänyt, ettei se allekirjoita enää II ryhmän sopimuksia Brysselin kouluissa.
Because of the constraints on premises, the Board of Governors has decided no longer to sign Category II contracts for the Brussels Schools.
Pedagogiset näkökohdat
Educational aspects
Eurooppa-koulujen pedagogisessa järjestelmässä todetaan, että perusopetus annetaan oppilaan äidinkielellä.
The educational organisation of the European Schools requires basic teaching in the pupil’s mother tongue.
Tämän seurauksena joka koulussa on useita kieliosastoja.
Thus each School has several language sections.
Oppiaineiden rakenne ja sisältö ovat samanlaiset joka osastossa.
The breakdown and content of courses are the same in each section.
Jos uuden kieliosaston perustamisen edellytykset eivät täyty, vailla omaa kieliosastoa olevat oppilaat (SWALS) sijoitetaan toiseen kieliosastoon ja he hyötyvät samanaikaisesti opetuksesta omalla äidinkielellään sekä erityisestä ohjelmasta, jolla parannetaan sen kielen osaamista, jonka kieliosastoon heidät on sijoitettu.
When the conditions for creating a new language section are not fulfilled, students without a language section (SWALS) are enrolled in another language section and receive teaching in their mother tongue and special courses to bring them up to standard in the language section in which they are enrolled.
Todellisen monikulttuurisen koulutuksen suosimiseksi paino on vieraiden kielten opiskelussa, ymmärtämisessä ja käytössä.
To encourage genuine multicultural education, stress is placed on the study, understanding and use of foreign languages.
Ensimmäisen vieraan kielen eli "välinekielen" (englanti, saksa tai ranska) opiskelu on pakollista ala-asteen ensimmäiseltä luokalta alkaen.
The study of a first foreign language, used as a ‘working language’ (English, German or French) is compulsory from the first primary class.
Kaikki oppilaat opiskelevat toista vierasta kieltä yläaste-lukion toisesta vuodesta lähtien.
All the students learn a second foreign language from the second year of secondary education.
Kieliopetuksessa yhdistetään eri kansallisuuksien opiskelijaryhmät ja opetuskieli on opettajan äidinkieli.
Language courses bring together students from different nationalities; they are given by mother-tongue teachers.
Kieliosastot yhdistetään myös taideaineiden, musiikin ja liikunnan opetuksessa, millä saadaan aikaan samankaltainen kielten moninaisuus.
This mixing of languages is also found in art, music and sports education, where the classes consist of groups from different sections.
Opetuksen toinen erityispiirre on, että ala-asteella viikoittaisilla Eurooppa-tunneilla kerätään yhteen kaikkien kieliosastojen lapset leikkeihin sekä kulttuuri- ja taidetoimintaan.
Another feature is the weekly European Hour in the primary school, where children from all sections come together for games and cultural and artistic activities.
On huomattava, että Eurooppa-kouluissa on vain yksi opintolinja, jolla tähdätään "eurooppalaiseen ylioppilastutkintoon" (European Baccalaureate).
The European Schools offer only one educational branch, which leads to the European baccalaureate.
Koska oppimisvaikeuksista kärsivät oppilaat eivät voi vaihtaa opintolinjaa, järjestelmässä säädetään tuesta erityisoppilaille (special educational needs, SEN), jotta mahdollisimman moni oppilas voi läpäistä tutkinnon.
As students with educational difficulties are not able to change specialisation, assistance is provided for students with special educational needs (SEN), so a maximum number of students can obtain the certificate.
Lukuvuonna 2009–2010 ala-asteella ja yläaste-lukiossa luokan kertasi keskimäärin 2,7 prosenttia oppilaista
In 2009-2010, the average percentage of primary and secondary students repeating a year was 2.7 %
Tiedot Eurooppa-kouluissa lukuvuoden 2010–2011 aloittaneista oppilaista, viite: 2010-D-569-fi-3. .
Facts and figures on the beginning of the 2010-2011 school year in the European Schools, Ref.: 2010-D-569-en-3. .
Talousarvionäkökohdat ja henkilöstöpolitiikka
Budgetary aspects and staff policy
Eurooppa-koulujen perussäännön määrittelevässä yleissopimuksessa
As stated in the preamble to the Convention defining the Statute of the European Schools
EYVL L 212, 17.8.1994, s. 3. muistutetaan, että Eurooppa-koulujärjestelmä on oma järjestelmänsä, joka perustuu jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin väliseen yhteistyöhön.
OJ L 212, 17.8.1994, p.
Yleissopimuksen 25 artiklassa säädetään, että koulujen talousarvio koostuu seuraavista tekijöistä:
3. , the European Schools operate under a sui generis system, based on cooperation between the Member States and the EU.
1) rahoitus jäsenvaltioilta, jotka maksavat palkkaa lähetetyille tai nimitetyille opettajille sekä tarvittaessa rahallista korvausta, josta johtokunta päättää yksimielisesti
Article 25 of the Convention states that the budget of the Schools shall be financed by: (1) contributions from the Member States through the continuing payment of the remuneration for seconded or assigned teaching staff and, where appropriate, a financial contribution decided on by the Board of Governors acting unanimously;
2) rahoitus Euroopan yhteisöiltä; tällä rahoituksella pyritään kattamaan koulujen kokonaiskulujen ja muiden tulojen välinen ero
(2) the contribution from the European Communities, which is intended to cover the difference between the total amount of expenditure by the Schools and the total of other revenue;
3) rahoitus järjestöiltä, jotka eivät kuulu Euroopan unioniin ja joiden kanssa johtokunta on solminut sopimuksen.
(3) contributions from non-Community organisations with which the Board of Governors has concluded an Agreement.
Vuonna 2010 opettajanviroista, jotka jäsenvaltioiden olisi rahoitusosuutensa perusteella pitänyt lähettää, jäi täyttämättä 64 virkaa ja niistä 27 oli englanninkielisiä.
Of the contributions from Member States, in 2010 there were 64 posts for seconded teachers not filled by the States; 27 of these were for English speakers.
Eurooppa-kouluissa lähes kaikki oppilaat opiskelevat englantia, ja SWALS-oppilaat kirjautuvat suurimmaksi osaksi englanninkieliseen (ja ranskankieliseen) kieliosastoon
English is the language studied by almost all pupils, and the SWALS are primarily enrolled in the English section (and French section)
Vuonna 2010 Brysselin kouluissa 66,83 prosenttia vailla omaa kieliosastoa olevista oppilaista kirjautui englanninkieliseen kieliosastoon, kun taas ranskankieliseen osastoon kirjautui 29 prosenttia ja saksankieliseen 4 prosenttia oppilaista. .
In 2010, in the Brussels Schools, 66.83 % of the SWALS were enrolled in the English section, as opposed to 29 % in the French section and 4 % in the German section. .
Tilanne onkin seurausta Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulevien oppilaiden osuuden ja sieltä lähetettyjen opettajien osuuden välisestä epätasapainosta.
This situation has led to an imbalance between the percentage of UK students and that of seconded teachers of the same nationality.
Siksi johtokunta hyväksyi vuonna 2008 Helsingissä yleisperiaatteet kulujen oikeudenmukaisen jakamisen määrittämiseksi jäsenvaltioiden välillä oppilaiden kansallisuuksien osuuksien perusteella (katso kohta 4).
As a result the Board of Governors at its April 2008 meeting in Helsinki adopted general principles to determine fair cost-sharing amongst the Member States on the basis of the percentage of its nationals among the students (see point 4).
Yleisperiaatteisiin sisällytettiin lähestymistapa, joka salli jäsenvaltioiden halutessaan lähettää myös opetuskieltä muuna kuin äidinkielenään puhuvia opettajia, jotta tietyn kielen opetus varmistetaan.
An approach has been adopted whereby Member States who so wish can second teachers to provide teaching in a language that is not their own.
Kahden vuoden kokemus on kuitenkin osoittanut, että harvat jäsenvaltiot suostuvat osallistumaan sellaisten virkojen kustannuksiin, jotka vaativat opetusta "välikielellä".
After two years it has become evident that few Member States are willing to bear the cost of working-language teaching posts.
Ainoa keino korjata opettajapulaa on siis turvautua tuntiopettajiin, eli opettajiin, jotka palkataan paikallisesti ja rahoitetaan koulujen talousarviosta.
The only way of remedying the shortage of teachers is to make use of locally recruited staff, financed from the Schools’ budget.
Tuntiopettajat pitävät kolmanneksen Eurooppa-koulujen tunneista, mikä lisää luonnollisesti unionin rahoitusosuutta koulujen talousarviossa.
A third of the hours taught in the European Schools are thus taught by locally recruited staff, which of course increases the EU contribution to the Schools’ budget.
Jos tarkastellaan järjestelmän eri toimijoiden rahoitusosuuksien kehitystä koulujen talousarviossa vuodesta 2005 alkaen, voidaan todeta, että jäsenvaltioiden osuus on laskenut, komission rahoitusosuus on noussut ja III ryhmän oppilaiden rahoitusosuus on laskenut
Thus it can be seen that, since 2005, the trend in the various players’ contributions to the Schools’ budget system has been a fall in the share borne by the Member States, a rise in the share borne by the Commission and a fall in the share borne by the Category III students
Eurooppa-koulujen johtokunnan kokoukselle esitetty pääsihteerin vuosikertomus, viite: 2011-02-D-39-fi-1. .
Annual Report of the Secretary-General to the Board of Governors of the European Schools, Ref.: 2011-02-D-39-fr-1. .
Vuoden 2009 uudistus ja järjestelmän avaaminen
The 2009 reform and opening-up of the system
Uudistuksen yhteydessä oli tarkoitus samalla laajentaa eurooppalaisten opintojen saatavuutta.
European Parliament resolution on options for developing the European Schools system ( OJ C 193E, 17.8.2006, p.
Johtokunta hyväksyi toukokuussa 2009 pääperiaatteet uudistukselle, jonka kolme toimintasuuntaa ovat erityisesti:
In May 2009 the Board of Governors approved the principles of this reform in three areas:
 yksinkertaistaa järjestelmän koko hallintoa, jotta päätökset tehdään asianmukaisella tasolla
· simplifying the general governance system so decisions are taken at the appropriate level;
 huolehtia, että järjestelmän toimintakustannukset jaetaan oikeudenmukaisesti kaikkien jäsenvaltioiden kesken
· ensuring that the running costs are divided fairly among all Member States;
 avata järjestelmä II-tyypin kouluille (jotka ovat johtokunnan hyväksymiä kansallisia kouluja ja ottavat ensisijaisesti vastaan Euroopan unionin toimielinten henkilöstön lapsia) ja III-tyypin kouluille (jotka ovat johtokunnan hyväksymiä kansallisia kouluja ja voivat ottaa vastaan kaikenlaisia oppilaita).
· opening the system to Type II Schools (national schools approved by the Board of Governors that give priority to taking in children from the European institutions) and Type III Schools (national schools approved by the Board of Governors which can take in children without making a distinction).
Uudistuksen jälkeen useat kansalliset koulut, jotka sijaitsevat Euroopan unionin alueella ja tarjoavat eurooppalaista opetusta, ovat allekirjoittaneet sopimuksen, joka oikeuttaa koulut tarjoamaan eurooppalaisten opintojen ohjelmaa ja myöntämään mahdollisesti eurooppalaisen ylioppilastodistuksen.
Since then, several national schools on EU territory which provide European schooling have signed a convention of accreditation that enables them to deliver the European curriculum and perhaps also to award the European baccalaureate.
Esittelijän kanta
Rapporteur's assessment
Eurooppa-koulut kehitettiin, jotta ulkomaille erilaiseen kulttuuriympäristöön työskentelemään ja asumaan muuttaneiden EU:n toimielinten virkamiesten lapsille voitiin taata koulutus heidän äidinkielellään siten, että lapset voisivat milloin tahansa palata kotimaansa koululaitokseen.
The European Schools were set up to ensure that the children of the European institutions’ staff who are required to live and work abroad in a different cultural environment have access to education in their mother tongue so these children can be reintegrated into a school in their country of origin at any time.
Kyseessä on siis välttämättömyys, ei ylellisyys.
These Schools are therefore a necessity and not a luxury.
On muistettava, että koulutus on kaikissa jäsenvaltioissa ilmaista ja että toimielinten virkamiehillä ei ole muuta vaihtoehtoa kuin ilmoittaa lapsensa erityiskouluihin, jos he haluavat varmistaa, että lapset saavat opetusta äidinkielellään.
It should be borne in mind that education is free in all the Member States and the institutions’ staff have no other option than to enrol their children in these Schools if they want them to be taught in their mother tongue.
Ensimmäisen Eurooppa-koulun perustamisesta on yli 50 vuotta ja on selvää, että toiminta-ajatusta on kehitettävä ja mukautettava uusiin taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin vaatimuksiin.
Over 50 years after the creation of the first European School, it is clear that the concept must change and adapt to new economic and social requirements.
Eurooppa-koulujärjestelmän tulisi silti inspiroida edelleen kansallisia koulujärjestelmiä ja siinä olisi painotettava Euroopan kansalaisuutta ja kannustettava liikkuvuuteen.
It must nevertheless remain a model of inspiration for national school systems, in developing European citizenship and encouraging mobility.
Vaikka talouskriisin takia on välttämätöntä tehdä joitakin leikkauksia talousarvioon, tilannetta olisi arvioitava investointina nuorten eurooppalaisten tulevaisuuteen, eikä ainoastaan kustannusten näkökulmasta.
Although the financial crisis requires some budget cuts, it is essential to consider the situation more from the angle of investment in the future of young Europeans than from the angle of costs.
Säästöt eivät saisi vaarantaa järjestelmän perusperiaatteita.
Savings should not weaken the fundamental principles on which the system is based.
Tässä yhteydessä on tärkeää, että opettajat opettavat edelleen äidinkielellään.
In this respect, it is essential that teachers should continue to provide education in their mother tongue.
Tästä periaatteesta poikkeaminen on järjenvastaista, ja jos järjestelmään on vaikeaa löytää äidinkielenpuhujia, palvelukseenottomenettelyä on syytä uudistaa.
Any deviation from this principle is an aberration; if the system has difficulties in finding native speakers, it means that the recruitment policy should be reformed.
Esittelijä katsoo, että ennen uuteen uudistukseen ryhtymistä olisi hyödynnettävä täysin nykyistä järjestelmää, jossa todetaan, että jäsenvaltioiden olisi rahoitettava koulujen talousarviota, jos ne eivät lähetä kouluihin opettajia.
But before thinking about further reform, the rapporteur thinks that the present system, whereby the Member States should make a financial contribution to the Schools’ budget if they do not second teachers, should first be fully exploited.
Esittelijä toteaa, että henkilöstöpolitiikan yhteydessä jäsenvaltioiden haluttomuus noudattaa opettajien lähettämistä koskevia velvoitteitaan aiheuttaa suuren paineen unionin rahoitukseen.
On staff policy, the rapporteur notes that the corollary to the Member States’ failure to respect their obligations on secondment is very strong pressure on the EU budget.
Koulujen on näin ollen palkattava ja maksettava itse palkkaa yhä suuremmalle määrälle "tuntiopettajia", mikä lisää komission maksamaa tasapainottavaa rahoitusta.
An increasing number of staff have to be recruited locally and paid directly by the Schools, which increases the balancing contribution paid by the Commission.
Velvoitteitaan laiminlyöviä jäsenvaltioita on muistutettava antamaan kouluille opettajia kiintiöiden mukaisesti.
It is imperative that the defaulting Member States should be reminded of their obligations to provide teachers in accordance with the quotas.
Se on lisäksi ainoa keino välttää syrjintää SWALS-oppilaiden ja muiden oppilaiden välillä.
It is, moreover, the only way of avoiding any discrimination between SWALS and others.
Esittelijä arvioi lisäksi, että voitaisiin saavuttaa huomattavia säästöjä, jos niin sanottujen välinekielten (englanti, saksa ja ranska) käyttöä laajennettaisiin kaikkien paitsi tärkeimpien aineiden opetukseen.
The rapporteur also thinks that substantial economies could be made if general use were made of the working languages (English, German and French) for teaching all non-fundamental subjects.
Yleisesti ottaen esittelijä katsoo, että olisi syytä painottaa II- ja III-tyyppien koulujen perustamista, mikä olisi käytännön askel kohti eurooppalaisen opetuksen mahdollistamista entistä useammille oppilaille.
In general, the rapporteur thinks that there should be more of a move towards the setting up of Type II and Type III Schools, which would represent a practical step towards ‘European’ education accessible to a greater number of students.
Eurooppa-koulujärjestelmä toimii kaiken kaikkiaan hyvin ja avaa mielenkiintoisia näkökulmia eurooppalaiseen opetusjärjestelmään tulevaisuudessa.
The evaluation of the running of the European Schools is positive and this system opens up stimulating prospects for providing a framework for a European educational system.
Jäsenvaltioiden tehtävänä onkin siksi säilyttää järjestelmä, mutta myös edistää tätä Euroopassa ainutlaatuista ja poikkeavaa opetusmallia.
However, it is the Member States’ responsibility to work not only for the conservation of this system but also for the expansion of this unique and exceptional model of education in Europe.
Valmistelija: Damien Abad
Rapporteur for the opinion: Damien Abad
A. muistuttaa, että Eurooppa-kouluja rahoitetaan jäsenvaltioiden myöntämistä määrärahoista, joiden osuus on 21 prosenttia koulujen kokonaisbudjetista, sekä Euroopan unionin tasausmaksuilla, jotka vastasivat 58:aa prosenttia osaston 26 01 51 kokonaismäärärahoista vuonna 2010,
A. whereas the European Schools are financed by contributions from the Member States, amounting to 21 % of the schools’ total budget, and a balancing contribution from the European Union, which in 2010 comprised around 58 % of the total provided for under Title 26 01 51,
B. muistuttaa, että vuonna 2004 otettiin käyttöön virkamiesten palkasta perittävä erityismaksu, jolla on tarkoitus tukea muun muassa Eurooppa-kouluja,
B. whereas a special levy on the salaries of officials was introduced in 2004 for purposes, inter alia, of financing the European Schools,
C. ottaa huomioon, että vuonna 2009 toteutetun Eurooppa-koulujen uudistuksen tärkeimpänä tavoitteena oli avata Eurooppa-koulut laajemmalle ja monipuolisemmalle yleisölle ja samalla taata järjestelmän elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä,
C. whereas the main aim of the 2009 reform of the European Schools was to open them up to a wider and more diverse intake, while at the same time ensuring the system’s long-term viability,
2. katsoo, että Euroopan unionin on lyhyellä aikavälillä noudatettava sitoumuksiaan siten, että se samalla ottaa huomioon sekä unionia että jäsenvaltioita koskevat talousarviorajoitukset; toteaa, että vuoden 2012 talousarvioesityksessä esitetään 1,7 prosentin korotusta Eurooppa-koulujen määrärahoihin, kun taas komissio on vaikean taloustilanteen vuoksi ehdottanut omien hallintomenojensa jäädyttämistä ja kaikkiaan 1,3 prosentin korotusta toimielinten hallintomenoihin; sitoutuu tutkimaan huolellisesti asianomaisiin budjettikohtiin otettuja määrärahoja kaikkien rahoitustarpeiden täyttämiseksi;
Considers that, in the short term, the European Union’s commitments should be honoured, while, at the same time, account should be taken of the prevailing climate of budgetary restrictions at both Union and Member State level; notes that the 2012 draft budget provides for a 1.7 % increase in funding for the European Schools, at a time when budgetary difficulties have led the Commission to propose a freeze on its own administrative expenditure and a 1.3 % increase in administrative expenditure for the European institutions generally; undertakes to scrutinise the appropriations on the budget lines in question in order for all budgetary needs to be met;
A. ottaa huomioon, että Eurooppa-koulujen perussäännön määrittelevässä yleissopimuksessa
A. whereas the preamble to the 1994 Convention defining the Statute of the European Schools
B. ottaa huomioon, että johtokunta hyväksyi Eurooppa-koulujärjestelmän huhtikuussa 2009,
B. whereas the reform of the European Schools system was approved by the Board of Governors in April 2009,