natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ottaen huomioon Euroopan parlamentin 5. kesäkuuta 2003 antaman päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EY) N:o 1257/1999 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 2826/2000 kumoamisesta ja pitäen mielessä Euroopan parlamentin päätöslauselmansa 1 kohdassa antaman lausunnon, voiko neuvosto vastata seuraaviin kysymyksiin:
With reference to the resolution adopted by the European Parliament on 5 June 2003 on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 1257/1999 on support for rural development from the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and repealing Regulation (EC) No 2826/2000, and bearing in mind the opinion of the European Parliament set out in paragraph 1 thereof, can the Council answer the following questions?
Aikooko neuvosto ottaa käyttöön uudet puolueettomat maaseutualueita koskevat kriteerit?
Is it planning to introduce new objective criteria for rural areas?
Jos vastaus on myönteinen, onko neuvosto kanssani samaa mieltä siitä, että tähän mennessä on kiinnitetty niukasti huomiota suurkaupunkien läheisyydessä sijaitseviin maaseutualueisiin maaseudun erityisenä luokkana?
If so, does it agree with me that, to date, little attention has been paid to a category of rural areas in the vicinity of conurbations as a specific category?
Tunnustaako neuvosto niiden hyvin erityislaatuisten ongelmien olemassaolon, jotka on ratkaistava kaupunkilaisväestön tarpeiden ja niiden maaseudulla edellyttämien muutosten, kuten lisätilan löytäminen vapaa-ajanvieton, päivämatkailun ja luonnon kehittämisen tarpeita varten, saattamiseksi tasapainoon?
Does it acknowledge the very specific problems which have to be solved in order to strike a balance between the requirements of the urban population and the changes to the countryside required for that purpose, such as more land for leisure activities, short-stay tourism and nature development?
Onko neuvosto kanssani yhtä mieltä siitä, että uusia kriteereitä kehitettäessä on välttämätöntä laatia erityinen maaseutupolitiikka sovellettavaksi huomattavan kaupunkilaistuneiden alueiden läheisyydessä?
Does it agree with me that, when new criteria are being drawn up, a specific type of rural area needs to be developed in the vicinity of major conurbations?
Maaseudun kehittämistä koskevassa asetusehdotuksessa, josta neuvosto on yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä juuri päässyt poliittiseen yhteisymmärrykseen, ei ole vahvistettu puolueettomia perusteita maaseutualueiden määrittelemiselle.
No objective criterion for the definition of rural areas has been established in the draft Regulation on rural development on which the Council has just given its political agrement as part of the reform of the CAP.
Euroopan Unionin maaseutualueiden ominaispiirteiden moninaisuus ja yhtenäisyyden puute tekevät puolueettomien perusteiden määrittelemisen EU:n maaseutualueille vaikeaksi.
The diversity of features of rural areas in the EU and the lack of homogeneity make it difficult to establish objective criteria for rural areas in the EU.
Tästä johtuu, että tällä hetkellä Euroopan tasolla ei ole vahvistettu maaseutualueiden määritelmää.
That is why no definition of rural areas has been established to date at European level.
Uudistuksella otetaan käyttöön uusia toimenpiteitä, jotka kohdistuvat suoraan maatiloista vastaaviin maanviljelijöihin ja tuottajajärjestöihin.
The reform introduces new measures intended directly for farmers in charge of holdings and for producer organisations.
Näiden toimenpiteiden edellytyksenä on tiettyjen viljelmiä ja karjankasvatusta koskevien velvoitteiden säilyttäminen samoin kuin toimenpiteet metsittämisen edistämiseksi sekä tuotteiden ja tuotantomenetelmien laatua koskevien neuvontatoimien rahoittamiseksi.
These measures are conditional upon the maintenance of certain obligations regarding crops and breeding, and include measures to encourage afforestation and finally the financing of counselling on the quality of products and production processes.
Neuvostossa käydyissä keskusteluissa on äskettäin tuotu esiin kysymys kaupunkialueiden viereisten maaseutualueiden tarkastelemisesta erityisluokkana, mutta toistaiseksi asiasta ei ole tehty päätöstä.
Classifying rural areas in the vicinity of conurbations as a specific category has certainly been raised during recent Council dicussions but no decision has thus far been taken.
Näin ollen on jäsenvaltioiden asia määritellä kansallisissa maaseudun kehittämisohjelmissaan maaseutualueet oman alueensa osalta.
It is therefore up to the Memer States — by means of national rural development programmes — to define rural areas as regards their own territory.
Kuten parlamentin jäsen epäilemättä tietää, Euroopan maatalous perustuu monivaikutteisuusmalliin, jolla pyritään erityisesti kehittämään primaarisektoria siten, että huomiota kiinnitetään kestävään kehitykseen, eläinten hyvinvointiin ja koko maaseutuympäristön kokonaisvaltaiseen kehittämiseen.
As the Honourable Member undoubtedly knows, European agriculture is based on a multi-functional model aimed in particular at the development of the primary sector with due respect for sustainable development, animal welfare and the integrated development of the rural environment in its entirety.
Mallin puitteissa on suunniteltu sellaisia parlamentin jäsenen mainitsemia toimia kuin virkistystoiminta, matkailu ja luontoalueiden perustaminen.
In this connection, actions such as leisure activities, tourism and the creation of natural areas as referred to by the Honourable Member are planned under this model.
Todettakoon vielä, että Salzburgissa Itävallassa järjestetään 13. ja 14. marraskuuta 2003 maaseudun kehittämistä 25 jäsenvaltion EU:ssa käsittelevä konferenssi, joka epäilemättä rikastuttaa keskustelua.
Finally, it should be noted that a conference on rural development in the run-up to a 25-member EU will be held in Salszburg (Austria) on 13/14 November 2003 and will undoubtedly provide fuel for the debate.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2172/03
WRITTEN QUESTION E-2172/03
esittäjä(t): Johanna Boogerd-Quaak (ELDR) komissiolle
by Johanna Boogerd-Quaak (ELDR) to the Commission
Ottaen huomioon Euroopan parlamentin 5. kesäkuuta 2003 antaman päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EY) N:o 1257/1999 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 2826/2000 kumoamisesta ja pitäen mielessä Euroopan parlamentin päätöslauselmansa 1 kohdassa antaman lausunnon, voiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1.
With reference to the resolution adopted by the European Parliament on 5 June 2003 on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 1257/1999 on support for rural development from the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and repealing Regulation (EC) No 2826/2000 , and bearing in mind the opinion of the European Parliament set out in paragraph 1 thereof, can the Commission answer the following questions: 1.
Aikooko komissio ottaa käyttöön uudet puolueettomat maaseutualueita koskevat kriteerit? 2.
Is it planning to introduce new objective criteria for rural areas? 2.
Jos vastaus on myönteinen, onko komissio kanssani samaa mieltä siitä, että tähän mennessä on kiinnitetty niukasti huomiota suurkaupunkien läheisyydessä sijaitseviin maaseutualueisiin maaseudun erityisenä luokkana? 3.
If so, does it agree with me that, to date, little attention has been paid to a category of rural areas in the vicinity of conurbations as a specific category? 3.
Tunnustaako komissio niiden hyvin erityislaatuisten ongelmien olemassaolon, jotka on ratkaistava kaupunkilaisväestön tarpeiden ja niiden maaseudulla edellyttämien muutosten, kuten lisätilan löytäminen vapaa-ajanvieton, päivämatkailun ja luonnon kehittämisen tarpeita varten, saattamiseksi tasapainoon? 4.
Does it acknowledge the very specific problems which have to be solved in order to strike a balance between the requirements of the urban population and the changes to the countryside required for that purpose, such as more land for leisure activities, short-stay tourism and nature development? 4.
Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että uusia kriteereitä kehitettäessä on välttämätöntä laatia erityinen maaseutupolitiikka sovellettavaksi huomattavan kaupunkilaistuneiden alueiden läheisyydessä?
Does it agree with me that, when new criteria are being drawn up, a specific type of rural area needs to be developed in the vicinity of major conurbations?
Komissio on tutustunut huolellisesti parlamentin 5. kesäkuuta 2003 antamaan päätöslauselmaan, joka koskee ehdotusta neuvoston asetukseksi Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EY) N:o 1257/1999 muuttamisesta KOM(2003) 23 lopullinen. yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistamisen yhteydessä.
The Commission has taken careful note of the Parliament resolution of 5 June 2003 on the proposal for a Council Regulation amending Regulation (EC) No 1257/1999 on support for rural development COM(2003) 23 final. , in the context of the Common Agricultural Policy (CAP) reform.
1. ja 4.
1. and 4.
Maaseudusta ei ole sen monimuotoisuudesta johtuen olemassa yhtä yhteisesti sovittua ja kansainvälisesti tunnustettua määritelmää.
There is no single commonly agreed and internationally recognised definition of rural areas, given their great diversity.
Myöskään komissio ei suunnittele ehdottavansa uusia objektiivisia kriteerejä maaseudun tyypittelemiseksi, ei ainakaan parlamentin esittämään takarajaan (1. tammikuuta 2004) mennessä, jota se pitää epärealistisena.
The Commission itself has no current plans to propose new objective criteria for the definition of a typology of rural areas, and particularly not within the time frame of 1 January 2004 requested by the Parliament, which it considers unrealistic.
Tällaista tyypittelyä voitaisiin harkita ainoastaan valmisteltaessa vuoden 2006 jälkeen sovellettavaa maaseudun kehittämispolitiikkaa.
Preparation of any such typology could only be considered for the preparation of rural development policy post-2006.
Edes tämän pitkän aikavälin näkökulmasta tarkasteltuna komissio ei ole vakuuttunut siitä, että yhteisön tasolla määritelty yhteinen tyypitys on tarpeen yhteisön maaseudun kehittämispolitiikan täytäntöön panemiseksi, eikä siitä, että mikään yhteisesti sovittu tyypittely pystyisi ottamaan huomioon kaikki ne erilaiset maaseutuolosuhteet, jotka vallitsevat EU:ssa sen laajentumisen jälkeen.
However, even with this longer-term perspective, the Commission is not convinced that a common typology defined at Community level is necessary for the implementation of Community rural development policy, nor that a single common typology could take account of the wide diversity of rural situations which will exist in an enlarged Union.
Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17. toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 EYVL L 160, 26.6.1999 . mukaan jäsenvaltioiden on maaseudun kehittämisohjelmia valmistellessaan määriteltävä, mikä niiden kansallisessa ja/tai alueellisessa kontekstissa katsotaan maaseuduksi.
Under Council Regulation (EC) No 1257/1999 of 17 May 1999 on support for rural development from the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and amending and repealing certain Regulations OJ L 160, 26.6.1999 . , it is currently the responsibility of the Member States when preparing their rural development programmes to define what they consider to be rural areas, within their specific national and/or regional contexts.
Komissio katsoo, että nykyinen joustava kehys, jonka puitteissa yhteisön maaseudun kehittämispolitiikkaa toteutetaan ja joka suo jäsenvaltioille runsaasti päätösvaltaa, antaa jo nyt jäsenvaltioille ja alueille mahdollisuuden suunnitella ohjelmiinsa sisältyvät toimenpiteet vastaamaan kaupunkien läheisyydessä sijaitsevien maaseutualueiden erityistarpeita.
The Commission considers that the current flexible framework under which Community rural development policy is implemented, which gives a high degree of subsidiarity to Member States, already provides sufficient scope for those Member States or regions who so wish to target the measures within their programmes on the specific needs of rural areas in the vicinity of urban conurbations.
Komissio yhtyy arvoisan parlamentin jäsenen näkemykseen siitä, että kaupunkien laitamilla sijaitsevien maaseutualueiden ongelmat poikkeavat syrjäisten maaseutualueiden ongelmista.
The Commission agrees with the Honourable Member that rural areas on the urban fringe often face specific problems different from those in remote rural areas.
Niillä voi esimerkiksi olla kaupungista muuttavan väestön aiheuttamia vaikeuksia, joista esimerkkeinä mainittakoon luonnonympäristöön, palveluihin sekä maan ja kiinteistöjen hintoihin kohdistuvat rasitteet.
They may for example experience difficulties caused by population inflow with consequent pressure on the natural environment, service facilities and land and property prices.
Komissio on yhtä mieltä siitä, että on tärkeää löytää sopiva tasapaino kaupunkien ja maaseudun tarpeiden välillä kaupunkien läheisyydessä sijaitsevien maaseutualueiden kestävän kehityksen varmistamiseksi.
The Commission agrees that it is important to strike the right balance between urban and rural needs in order to permit the sustainable development of rural areas close to urban centres.
Osana ESPON-verkkoa (Euroopan aluesuunnittelun ja aluekehityksen seurantaverkko) komissio käynnisti syyskuussa 2002 Euroopan maaseudun ja kaupunkien välisiä suhteita kartoittavan tutkimuksen kaupunkien välittömässä läheisyydessä sijaitsevien maaseutualueiden ongelmien selvittämiseksi.
To find out more about the difficulties facing suburban rural areas, in September 2002 the Commission launched a special study entitled Urban-rural relations in Europe under the ESPON programme (European Spatial Planning Observatory Network).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2173/ 03
WRITTEN QUESTION E-2173/03
Aihe: Asbestia koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpano
Subject: Compliance with EU legislation on asbestos
Vastauksessaan kirjalliseen kysymykseeni E-1551/03 Katso sivu 37. komissio ilmoitti aikovansa ottaa yhteyttä Portugalin viranomaisiin sen varmistamiseksi, että ne ryhtyvät toimiin asbestia koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöön panemiseksi.
In its reply to Written Question E-1551/03 See page 37. the Commission stated that it intended to contact the Portuguese authorities with a view to ensuring that appropriate action is taken in order to enforce Community legislation on asbestos — thereby justifying the concern felt by the author of this question.
Milloin komissio toteuttaa aikomuksensa varmistaa, että asianomaisen direktiivin täytäntöönpanon edellyttämät toimet toteutetaan ?
Would the Commission say when it intends to ensure that the Portuguese authorities] take the necessary measures to enforce the Directive in question ?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2175/03
WRITTEN QUESTION E-2175/03
Aihe: Palveluilla käytävä kauppa
Subject: Trade in services
Voiko komissio antaa arvion mahdollisuuksista käydä jäsenvaltioiden välillä kauppaa palveluilla ja sen vaikutuksista tuotannon ja työllisyyden kasvuun?
Will the Commission estimate the potential trade that could be done in services between the Member States and the impact that would have on growth of output and employment?
Ottaako komissio erityisesti huomioon palveluilla käytävän kaupan kokemukset integroiduimmilla alueilla, kuten Kanadassa ja Yhdysvalloissa?
Will the Commission particularly take into account any evidence of service trade in more integrated areas such as Canada and the United States?
Parlamentin jäsen pyytää komissiota arvioimaan unionin sisäisen palvelukaupan mahdollisuuksia ja palvelukaupan vaikutusta tuotannon ja työllisyyden kasvuun.
The Honourable Member asks whether the Commission will estimate the potential for intra-Union trade in services and its impact on growth of output and employment.
Valmistellessaan palvelujen sisämarkkinoita koskevaa lainsäädäntöä komissio laatii parhaillaan vaikutustutkimusta, jossa pyritään selvittämään sisämarkkinoiden nykyisten kaupan esteiden poistamisen myötä tarjoutuvat rajat ylittävän palvelujentarjonnan kasvun mahdollisuudet.
In preparation of its legislative response concerning the Internal Market for services, the Commission is currently drafting an impact assessment which will seek to explain the potential increase in cross-border service activities that could result from the elimination of existing Internal Market barriers.
Alaa koskeviin tilastoihin liittyy vakavia laskentaongelmia, eikä tällä hetkellä ole olemassa tunnustettua makrotaloudellista ennustemallia palvelukaupasta, joten komission olisi vaikea laatia yksityiskohtaista kvantitatiivista ennustetta unionin sisäisen palvelukaupan ja palveluun suuntautuvien investointien mahdollisuuksista sekä näiden vaikutuksesta tuotantoon ja työllisyyteen.
However, given the fact that statistics in this area suffer from severe measurement problems and that there do not currently exist recognised macro-economic forecasting models for service activities, the Commission would find it difficult to provide a detailed quantitative forecast of potential intra-Union trade and investment in services and their impact on output and employment.
Laskenta ja mallien laatiminen monimutkaistuu entisestään siksi, että suuri osa palvelukaupasta kätkeytyy tavarakaupan tilastoihin.
The measurement and modelling complexity is further heightened by the fact that much trade in services is hidden in statistics on trade in goods.
Olisi myös huomattava, että palvelujen kansainvälistyminen perustuu suurelta osin suoriin ulkomaisiin investointeihin, joten keskityttäessä pelkästään palvelukauppaan saatetaan aliarvioida todellisia mahdollisuuksia, joita toimivat palvelujen sisämarkkinat tarjoavat.
It should also be noted that much internationalisation of services is based on foreign direct investment so an exclusive focus on services trade could underestimate the true potential of a properly functioning Internal Market for services.
Toisessa kysymyksessään parlamentin jäsen tiedustelee, ottaako komissio huomioon palvelukaupan kehittymisen integroidummilla alueilla kuten Kanadassa ja Yhdysvalloissa.
In his second question, the Honourable Member queries whether the Commission will take account of developments in services trade in more integrated areas such as Canada and the United States.
Komissio vertaa vaikutustutkimuksessa unionin palvelumarkkinoiden toimintaa Pohjois-Amerikan markkinoihin edellä selvitettyjen tilastollisten rajoitusten sallimissa rajoissa.
The Commission will, subject to the statistical limitations explained above, compare the performance of Union service markets with those in North America in its impact assessment.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2176/03
WRITTEN QUESTION E-2176/03
Voiko komissio antaa arvion kaikkien viiden aikaisemman vuoden ajalta niiden julkisten hankintasopimusten määristä, jotka on annettu julkisia hankintasopimuksia koskevien direktiivien piirissä?
Will the Commission estimate for each of the last five years the proportion of public procurement contracts let under the public procurement directives?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2178/03
WRITTEN QUESTION E-2178/03
Aihe: Palveluilla käytävälle kaupalle aiheutetut esteet
Subject: Obstacles to services trade
Voiko komissio ilmoittaa, mitkä sen mielestä ovat palveluilla käytävän kaupan kasvun pääasialliset esteet Euroopan unionissa ja mitkä esteet vaikuttavat erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin?
Will the Commission state what it believes to be the key obstacles to the growth of services trade in the European Union, particularly affecting small and medium-sized enterprises?
Mihin toimiin se ryhtyy näiden ongelmien ratkaisemiseksi?
What measures is it bringing forward to tackle these problems?
Miten komissio mittaa menestymistään tässä asiassa?
How will it measure its own success in doing so?
Arvoisa parlamentin jäsen kysyy komissiolta, mitkä ovat komission mukaan palveluilla käytävän kaupan kasvun pääasialliset esteet Euroopan unionissa ja mitkä esteet vaikuttavat erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, minkälaisia toimia komissio ehdottaa näiden ongelmien ratkaisemiseksi sekä miten komissio arvioi ehdotusten vaikutusta tässä asiassa.
The Honourable Member queries about what the Commission considers to be the key obstacles for growth of trade in services in the Union, in particular affecting small and medium-sized enterprises (SMEs), what measures it will propose to remove these obstacles and how it will measure the impact of the proposals.
Vastatakseen kysymyksen ensimmäiseen osaan komissio viittaa 30. heinäkuuta 2002 annettuun komission tiedonantoon Palvelujen sisämarkkinatilanne KOM(2002) 441 lopullinen. , jossa esitetään luettelo yritysten rajat ylittävän liiketoiminnan tietyssä toimintavaiheessa sisämarkkinoilla kohtaamista vaikeuksista.
Concerning the first part of the question, the Commission would like to refer the Honourable Member to the Commission report on the state of Internal Market for services COM(2002) 441 final. of 30 July 2002, which presents an indicative list of problems that companies encounter at different stages of their business process when undertaking business across the Internal Market.
Tiedonannon mukaan monet esteet ovat monialaisia ja vaikuttavat lukuisiin palvelutoimiin.
This concluded that barriers were horizontal in nature affecting diverse service activities.
Lukuisten yritysten liiketoiminnan tietyssä toimintavaiheessa kohtaamien esteiden kasaantumisella on hyvin kielteinen vaikutus palvelutoiminnan kasvuun ja tuottavuuteen unionissa.
The accumulation of the numerous barriers that occur throughout the business process have a profound negative impact on the growth and productivity of service activities in the Union.
Tiedonannossa todetaan myös, että esteet vaikuttavat pk-yrityksiin paljon enemmän kuin niiden suurempiin kilpailijoihin.
It also concluded that SMEs are hit much harder by these barriers than their larger rivals.
Varsinkaan mikro- ja pienyrityksillä ei ole useinkaan mahdollisuuksia kattaa lainopillisia selvityksiä ja neuvontakuluja, joita aiheutuu nykyisestä oikeudellisesta pirstoutumisesta.
In particular micro- and small companies are often not able to cover the required legal search and advice costs arising from the regulatory fragmentation that currently exists.
Ne muutamat, joilla on tähän varaa, joutuvat sitten mukauttamaan liiketoimintamalliaan erilaisiin kansallisiin vaatimuksiin.
The few that do are then forced to adjust their preferred business model to the differing national requirements.
Tämä saattaa ajaa ne luopumaan suunnitelmistaan tai sen tuloksena niiden toiminta jäsenvaltioissa voi jäädä lyhytaikaiseksi.
These may either dissuade them to proceed or may result in short-lived entry into other Member States.
On erityisen huolestuttavaa, että pk-yritykset joutuvat pääasiassa kärsimään lainsäädännön pirstoutumisesta, sillä niiden palvelutoiminnasta vastaavat pääasiassa mikro- ja pienyritykset.
The fact that SMEs are the primary victims of the current fragmentation is particularly worrisome since service activities are dominated by micro- and small enterprises.
Vastauksena arvoisan parlamentin jäsenen toiseen kysymykseen todetaan palvelujen sisämarkkinastrategiasta 29. joulukuuta 2000 annetun komission tiedonannon KOM(2000) 888 lopullinen. mukaisesti, että komissio tutkii parhaillaan sitä, kuinka palveluiden sisämarkkinoiden toimintaa haittaavia perusteettomia ja suhteettomia esteitä voitaisiin purkaa.
In response to the Honourable Member's second question, in line with the Commission publication on an Internal Market strategy for services COM(2000) 888 final. of 29 December 2000, the Commission is currently examining how to resolve unjustified and disproportionate barriers that hamper the Internal Market for services.