natgillin/translations-raw huggingface dataset:
M. ottaa huomioon, että uhattuna olevan elintarviketurvan lisäksi kolikon toisena puolena ovat rikkaille maille ominaiset vitsaukset, kuten liikalihavuus, sydän- ja verisuonitaudit ja syövät, joiden taustatekijänä on runsaasti rasvaa ja proteiineja sisältävä ruokavalio, ja että tämän seurauksena yliravittuja on maailmassa lukumääräisesti yhtä paljon kuin heikosti ravittuja ja aliravittuja;
M. whereas the threat to food security is accompanied by mirror-image rich-world scourges such as obesity, cardiovascular illnesses and cancers arising from a diet overrich in fats and proteins, the result being that the world's overfed population numbers as many as the underfed and malnourished;
N. ottaa huomioon, että tuotantopanosten viimeaikainen lasku on ristiriidassa sen kanssa, että elintarviketarjontaa on lisättävä EU:ssa;
N. whereas the recent fall in factors of production is in contradiction with the need to increase the food supply in the EU;
O. ottaa huomioon, että kehitysmaille elintarvikeketjun tehostamiseksi myönnetty tuki voi hyödyttää suoraan paikallisia talouksia ja näiden maiden kestävää kasvua, mutta se voi myös epäsuorasti parantaa maataloustuotteiden kansainvälisen kaupan tasapainoa ja helpottaa luonnonvarojen uudelleenjakamista;
O. whereas support given to developing countries to improve the efficiency of their food supply chains can not only directly benefit the local economies and sustainable growth in those countries but can also, indirectly, aid the global balance of trade in agricultural products and the redistribution of natural resources;
P. ottaa huomioon, että ruoan haaskauksen maailmanlaajuisessa torjunnassa on erittäin tärkeässä asemassa hyvien käytäntöjen vaihto sekä unionin tasolla että kansainvälisesti, samoin kuin avun tarjoaminen kehitysmaille;
P. whereas the exchange of good practices at European and international level, as well as assistance for developing countries, are of major importance in combating food waste worldwide;
Q. ottaa huomioon, että yhä useampi jäsenvaltio on käynnistämässä aloitteita valistaakseen väestöä ruoan haaskauksen syistä ja seurauksista, tavoista vähentää sitä sekä tavoista edistää kestävyyden ja yhteisvastuun periaatteisiin pohjautuvaa tieteellistä kulttuuria ja kansalaiskulttuuria;
Q. whereas a growing number of Member States are embarking on awareness-raising initiatives to inform the public about the causes and effects of food waste, ways of reducing it and how to promote a scientific and civic culture guided by the principles of sustainability and solidarity;
R. ottaa huomioon, että ruokaa menee hukkaan kaikissa elintarvikeketjun vaiheissa aina maataloustuotannosta varastointiin, jalostukseen, jakeluun, hallintaan ja kulutukseen asti;
R. whereas food waste occurs across the entire food supply chain from the agricultural production stage, to the storage, processing, distribution, management and consumption stages;
S. ottaa huomioon, että päävastuu elintarviketurvasta sekä ruoan vältettävissä olevan haaskauksen ehkäisemisestä silloin, kun se on mahdollista, kuuluu elintarvikeketjun toimijoille;
S. whereas the players in the food supply chain are chiefly responsible for food security and addressing avoidable food waste where possible;
T. ottaa huomioon, että jotkin jäsenvaltiot ovat kieltäneet elintarvikkeiden myynnin omakustannushintaa halvemmalla, jolloin vähittäiskauppiailla ei ole mahdollisuutta myydä myymättä jääneitä tuoreita elintarvikkeita kuluttajille halvemmalla päivän päätteeksi, mikä lisää entisestään elintarvikeketjun aikaista ruokahävikkiä;
T. whereas some Member States ban food being sold at below cost price, robbing retailers of the opportunity to sell unsold fresh food at a cheaper price to consumers towards the end of the day and contributing further to waste in the food chain;
U. ottaa huomioon, että äskettäin hyväksytyssä asetuksessa elintarviketietojen antamisesta kuluttajille täsmennetään, että elintarvikkeita, joihin on merkitty viimeinen käyttöpäivä, ei pidetä turvallisina tuon ajankohdan jälkeen;
U. whereas the recently adopted Regulation on Food Information to Consumers clarifies that foods with a ‘use by’ date should be considered unsafe after the expiry of that date;
3. on huolestunut siitä, että joka päivä huomattava määrä täysin syötäväksi kelpaavaa ruokaa heitetään pois ja että ruoan haaskaus aiheuttaa sekä ympäristöön liittyviä ja eettisiä ongelmia että taloudellisia ja sosiaalisia kustannuksia, mistä aiheutuu sisämarkkinahaasteita sekä liiketoiminnalle että kuluttajille; kehottaa komissiota näin ollen analysoimaan, mistä syystä Euroopassa vuosittain noin 50 prosenttia tuotetusta ruoasta heitetään pois, haaskataan ja viedään kaatopaikalle ja mitä seurauksia siitä on, sekä varmistamaan, että haaskauksesta tehdään tarkka analyysi ja että sen taloudelliset, ympäristöön liittyvät, ravitsemukselliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset arvioidaan; kehottaa komissiota lisäksi toteuttamaan konkreettisia toimia ruoan haaskauksen puolittamiseksi vuoteen 2025 mennessä ja samalla biojätteen syntymisen ehkäisemiseksi;
Is concerned about the fact that a considerable amount of food is being discarded on a daily basis, despite being perfectly edible and that food waste gives rise to both environmental and ethical problems and economic and social costs, which pose internal market challenges for both business and consumers; calls on the Commission, therefore, to analyse the causes and effects of the disposal, wastage and landfilling annually in Europe of approximately 50% of the food produced and to ensure that this includes a detailed analysis of the waste as well as an assessment of the economic, environmental, nutritional and social impacts; asks the Commission, furthermore, to take practical measures towards halving food waste by 2025 and at the same time preventing the generation of bio-waste;
4 huomauttaa, että ruoan haaskauksen syyt ovat moninaiset: ylituotanto, tuotteen virheellinen kohdentaminen (epäsopiva koko tai muoto), tuotteen tai sen pakkauksen vahingoittuminen, kaupan pitämistä koskevat säännöt (ulkomuotoon liittyvät ongelmat tai pakkausvirheet), puutteellinen varastojen hallinta ja markkinointistrategiat;
4 Points out that food waste has a number of causes: overproduction, faulty product targeting (unadapted size or shape), deterioration of the product or its packaging, marketing rules (problems of appearance or defective packaging), and inadequate stock management or marketing strategies;
6. katsoo, että ruoan haaskauksen minimoimiseksi toimiin on saatava mukaan kaikki elintarvikeketjun toimijat ja toimet on kohdennettava haaskauksen eri syihin alakohtaisesti; pyytää komissiota tarkastelemaan tässä mielessä koko elintarvikeketjua ja määrittämään, millä elintarvikeketjun aloilla ruokaa menee hukkaan eniten ja miten ruoan haaskausta voitaisiin ehkäistä;
Considers that, in order to reduce food waste as much as possible, it is necessary to involve all participants in the food supply chain and to target the various causes of waste sector by sector;calls on the Commission, therefore, to make an analysis of the whole food chain in order to identify in which food sectors food waste is occurring most, and which solutions can be used to prevent food waste;
25. katsoo, että investoiminen menetelmiin, joilla hukkaan menevän ruoan määrää saadaan vähennettyä, voi vähentää elintarvikealan yritysten tappioita ja vastaavasti alentaa elintarvikkeiden hintoja, mikä puolestaan saattaa parantaa vähävaraisemman väestön mahdollisuuksia hankkia ruokaa; kehottaa komissiota määrittelemään keinot ja toimet, joilla elintarvikeyritykset, tukkukauppamarkkinat, myymälät, jakeluketjut sekä julkiset ja yksityiset catering-palvelut ja ravintolat, julkishallinto ja valtiosta riippumattomat järjestöt saadaan osallistumaan entistä aktiivisemmin haaskausta vähentäviin toimiin; rohkaisee käyttämään tähän tarkoitukseen internetiä ja uutta teknologiaa; toteaa tässä yhteydessä, että on tärkeää perustaa elintarvikkeita käsittelevä osaamis- ja innovaatioyhteisö, joka keskittää huomionsa muun muassa ruoan haaskauksen ehkäisyyn; pyytää, että komissio kehottaisi elintarviketeollisuutta ja muita sidosryhmiä kantamaan oman vastuunsa ruoan haaskausongelmasta ja erityisesti vaihtelemaan elintarvikkeiden pakkauskokoja, arvioimaan irtomyynnin lisäämisen hyötyjä ja ottamaan entistä paremmin huomioon yhden hengen taloudet ruoan haaskauksen vähentämiseksi ja täten myös kuluttajien hiilijalanjäljen pienentämiseksi;
Considers that investing in methods leading to a reduction in food waste could result in a reduction in the losses incurred by agri-food businesses and, consequently, in a lowering of food prices, thus potentially also improving the access to food by poorer segments of the population; calls on the Commission to determine ways and means of better involving agri-food businesses, wholesale markets, shops, distribution chains, public and private caterers, restaurants, public administrations and NGOs in anti-waste practices; encourages for this purpose the use of the internet and new technologies; notes, in this context, the importance of setting up a Knowledge and Innovation Community (KIC) for food focussed inter alia on preventing food wastage; calls on the Commission to ask the agri-food sector and stakeholders to assume their share of the responsibility for the food waste problem, in particular by providing a variety of portion sizes and thus to assess the benefits of offering more bulk food products and to take better account of single-person households in order to reduce food waste and thereby consumers’ carbon footprint;
Ruoan haaskaus on kasvanut sellaisiin mittasuhteisiin, että sitä voidaan pitää maailmanlaajuisena ongelmana, joka ilmenee elintarvikeketjun kaikissa vaiheissa pellolta pöytään.
Food waste has assumed such proportions that it can be regarded as a global problem that is reflected right along the food supply chain, from the field to the fork.
Vuodesta 1974 alkaen kerättyjen tietojen perusteella arvioituna ruoan haaskaus on lisääntynyt maailmassa 50 prosentilla.
It is estimated, based on data gathered since 1974, that food waste around the world has risen by 50%.
Haaskausta tapahtuu pelloilla, jalostusteollisuudessa, jakeluyrityksissä ja kotitalouksissa aina teollisuusmaista kehitysmaihin.
Waste occurs on farmland, in the processing industry, in distribution companies and in consumers’ homes; there is waste in industrialised countries and in developing countries.
Ruoan haaskaus luo uuden teollisuudenalan tuotantoteollisuuden rinnalle ja aiheuttaa lukuisia haittavaikutuksia.
This squandering of food generates an industry parallel to the production industry and causes a whole series of negative externalities.
Sen vuoksi saatavillamme olevan ruoan käyttöä on analysoitu ja pohdittu erinäisissä yhteyksissä.
Hence there has been a series of analyses and deliberations on the use we make of the food available to us.
FAO:n hiljattain tilaamasta tutkimuksesta paljastuu melko huolestuttavia seikkoja erityisesti teollisuusmaiden suhteen: eurooppalaiset ja pohjoisamerikkalaiset haaskaavat vuodessa henkeä kohden 95–115 kg ruokaa, kun Saharan etelänpuoleisessa Afrikassa vastaava luku on 6–11 kg.
A recent study commissioned by the FAO reveals some rather disturbing facts, especially as concerns the industrialised world: Europeans and North Americans waste somewhere between 95 kg and 115 kg of food per capita per year, as opposed to between 6 kg and 11 kg in sub-Saharan Africa.
Ruoan haaskauksen syyt vaihtelevat elintarvikeketjun vaiheiden, tuotetyypin sekä sen mukaan, missä haaskaus tapahtuu.
The reasons for the waste are not always the same: they differ according to the various stages in the food supply chain, the product type as well as the place where the waste occurs.
Jos elintarvikeketju jaetaan viiteen sektoriin (maataloustuotanto, hallinta ja varastointi, käsittely, jakelu ja kulutus), voidaan nähdä, että täysin syömäkelpoisen ruoan haaskaukseen johtavat eri asiat eri sektoreilla.
By subdividing the food chain into five sectors (agricultural production, management and storage, processing, distribution and consumption), we see that different conduct from one sector to another leads to the discarding of perfectly edible food: from losses at the harvesting and storage stages, to insecure transport conditions, to labelling errors, to end-consumers’ bad habits when purchasing and using foodstuffs.
Kehitysmaissa sen sijaan haaskaus on keskittynyt ketjun ensimmäisiin vaiheisiin, koska niiltä puuttuvat kehittyneet maatalouskäytännöt, tehokkaat kuljetusjärjestelmät ja -infrastruktuuri (kuten kylmäketju) ja asianmukaiset varastointitilat.
These facts demonstrate that the bulk of food produced nowadays could in fact be reused for food purposes rather than being disposed of like any other refuse, with a major impact in environmental and economic terms as well as ethical implications.
Käyttämättä jäävän ruoan tuotannon aiheuttaman ympäristövahingon lisäksi on otettava huomioon jätteeksi päätyvän ruoan käsittelystä ja hävittämisestä aiheutuvat kustannukset sekä tuotantoyritysten menettämät tulot.
Over and above the environmental damage caused by producing food that is then not used, account must also be taken of the cost of processing and disposing of what is wasted and the loss of revenue for producer undertakings.
Ruoan haaskauksen torjunta on nostettava yhdeksi unionin poliittisen toimintaohjelman ensisijaisista tavoitteista, jolloin komissiolta, neuvostolta ja jäsenvaltioilta vaaditaan strategioita ja konkreettisia toimenpiteitä ruoan haaskauksen puolittamiseksi kaikissa elintarvikeketjun vaiheissa vuoteen 2025 mennessä, tuotantoketjun tehostamiseksi ja yleisen tietoisuuden lisäämiseksi aiheesta, joka jää vielä monilta osin huomioimatta.
Combating food waste must become a priority on Europe’s policy agenda: the Commission, Council and Member States must draw up practical strategies and measures to halve food waste along the entire supply chain by 2025, to improve the efficiency of the industry and to raise the public’s awareness of an issue that is unknown in many respects.
Kokemus on osoittanut, että niin vapaaehtoisjärjestöjen kuin elinkeinoharjoittajajärjestöjen vapaaehtoiset aloitteet haaskauksen vastaisen kulttuurin mainostamiseksi ja toteuttamiseksi ovat olleet erittäin onnistuneita kaikkialla, missä niitä on toteutettu.
Experience has shown that spontaneous initiatives taken by associations, be they voluntary or professional, to publicise and bring about an anti-waste culture have been extremely successful wherever they have been carried out.
Sen vuoksi parlamentti pyytää julistamaan vuoden 2013 ruoan haaskauksen vastaiseksi eurooppalaiseksi teemavuodeksi, joka on tärkeä keino tästä tärkeästä aiheesta tiedottamiseksi.
For this reason, Parliament requests that 2013 be declared the European Year against Food Waste, serving as a key information and awareness-raising tool on this important issue.
A. ottaa huomioon, että tuotanto-, sadonkorjuu- ja jalostusvaiheen aikaista ruokahävikkiä sekä vähittäismyynti- ja kulutusvaiheen aikaista ruokajätettä kertyy Euroopassa kokonaisuudessaan 179 kg/vuodessa henkeä kohden
A. whereas in Europe food losses during the production, post-harvest and processing stages and food waste during the retailing and consumption stages amount to 179 kg/year per capita
B. ottaa huomioon, että 60 prosenttia unionin kotitalouksissa syntyvästä ruokajätteestä olisi vältettävissä ja että 20 prosenttia ruoasta heitetään pois sen vuoksi, että tuotteiden päiväysmerkinnät aiheuttavat sekaannuksia
B. whereas 60% of food waste from European households could be avoided, and 20% of food is thrown away owing to confusion over the dates on product labelling
"Environment for Europeans" -lehti, julkaisija Euroopan komission ympäristöasioiden pääosasto, Luxemburg 2011, s. 8. ;
‘ Environment for Europeans’ magazine, published by the European Commission’s Directorate‑General for the Environment, Luxembourg 2011, p.
D. katsoo, että vaikka kuluttajien käyttäytymisen muuttaminen ruoan haaskausta vähentävään suuntaan edellyttää toiminta-ajattelun muutosta, EU:n elintarvikeketjua voidaan jo nyt parantaa varastointi-, kuljetus- ja jakeluvaiheiden hallinnan osalta;
D. whereas it requires a paradigm shift to positively change consumers’ behaviour towards less food wastage, but improvements can already be made in the EU food chain in the management of the storage, transport and distribution stages;
E. ottaa huomioon, että ruoan haaskaus lisää taloudellisia kustannuksia ja on myös eettisistä ja ympäristösyistä perusteetonta;
E. whereas food waste not only gives rise to economic costs but also cannot be justified in ethical and environmental terms;
F. ottaa huomioon, että elintarviketuotannossa syntyy runsaasti hiilidioksidipäästöjä ja käytetään runsaasti luonnonvaroja (muun muassa maata ja vettä);
F. whereas food production is linked to a high level of CO2 emissions and resource use (including land and water);
1. on vakuuttunut, että ruokahävikin ehkäisemisen on oltava aivan ensisijainen tavoite, koska ruoka on arvokas ja niukka resurssi ja miljoonat ihmiset kärsivät nälkää;
Is convinced that the prevention of food losses has to be the very first priority, as food is a valuable and scarce resource and millions of people are suffering from hunger;
– ensisijaisena tavoitteena on ehkäistä jätteen syntyä ja siten vähentää kasvihuonekaasupäästöjä sekä veden käyttöä,
– avoidance as the first priority, thereby reducing greenhouse gas (GHG) emissions and the use of water,
– seuraavina vaihtoehtoina ovat uudelleenkäyttö ja kierrätys (esim. kompostointi),
– re-use and recycling (e.g. composting) as the next options,
– sen jälkeen biokaasun tuotanto, ja
– use for biogas production as the next step in the hierarchy, and
– vasta viimeisenä vaihtoehtona jätteen polttaminen tai vieminen kaatopaikalle;
– incineration or landfilling being used only as a last resort;
14. on vakuuttunut, että on pyrittävä herättämään kuluttajien ympäristötietoisuutta ja saatava heidät arvostamaan ja suojelemaan ympäristöresursseja sekä ymmärtämään, että kaikki kuluttaminen vaikuttaa ympäristöön, jossa elämme;
Believes firmly that an environmental consciousness in terms of valuing and preserving environmental resources must be fostered among consumers so that they understand that whenever there is consumption, there is also an impact on our environment;
22. pyytää komissiota tarkastelemaan koko elintarvikeketjua ja määrittämään, millä elintarvikeketjun aloilla ruokaa menee hukkaan eniten ja miten ruoan haaskausta voitaisiin ehkäistä;
Calls on the Commission to conduct an analysis of the whole food chain to identify the food sectors in which food waste is occurring most and the solutions which can be used to prevent food waste;
Valmistelija: Anna Maria Corazza Bildt
Rapporteur: Anna Maria Corazza Bildt
9. korostaa, että on tärkeää edelleen investoida innovatiivisten tuotantotekniikoiden, kuten tehokkaiden pakkaus- ja säilöntämenetelmien, kehittämiseen;
Stresses the importance of continuing to invest in the development of innovative production techniques, such as efficient methods of packing and storing products;
16. toteaa, että jäsenvaltioiden jätehuoltoa voitaisiin parantaa elintarvikeketjun tehostamiseksi; kehottaa komissiota tutkimaan ruoan haaskauksen ja jätehuollon laadun välistä yhteyttä sekä arvioimaan, mitä toimia jätehuollossa voitaisiin toteuttaa ruoan haaskauksen vähentämiseksi;
Notes that waste management in the Member States could be improved in order to help make the food chain more effective; calls on the Commission to investigate the link between food waste and the quality of waste management and to assess which measures could be taken in the field of waste management to reduce food waste;
aiheesta "Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa"
on a space strategy for the European Union that benefits its citizens
LIIKENNE- JA MATKAILUVALIOKUNNAN LAUSUNTO................................................21
OPINION of the Committee on Transport and Tourism ................................20
– ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen tutkimusta ja teknologista kehittämistä sekä avaruusalaa käsittelevän XIX osaston 189 artiklan, jossa mainitaan erityisesti, että "edistääkseen tieteellistä ja teknistä kehitystä, teollisuuden kilpailukykyä ja politiikkojensa toteuttamista unioni kehittää eurooppalaisen avaruuspolitiikan",
– having regard to Title XIX, Article 189, of the Treaty on the Functioning of the European Union relating to research and technological development and space policy, referring in particular to the drawing up of a European space policy in order to promote scientific and technical progress, industrial competitiveness and the implementation of European Union policies,
– ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" ( KOM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission Communication of 3 March 2010 entitled ‘Europe 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategiasta 16. kesäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman
– having regard to its resolution of 16 June 2010 on EU 2020
– ottaa huomioon 28. lokakuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka – Kilpailukyky ja kestävyys keskeiselle sijalle" ( KOM(2010)0614 ),
– having regard to the Commission Communication of 28 October 2010 entitled ‘An Integrated Industrial Policy for the Globalisation Era – Putting Competitiveness and Sustainability at Centre Stage’ ( COM(2010)0614 ),
– ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikasta
– having regard to its resolution of 9 March 2011 on an Industrial Policy for the Globalised Era
– ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2011 annetun komission tiedonannon "Kohti kansalaista hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa" ( KOM(2011)0152 ),
– having regard to the Commission Communication of 4 April 2011 entitled ‘Towards a space strategy for the European Union that benefits it citizens’ ( COM(2011)0152 ),
– ottaa huomioon 31. toukokuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät tiedonannosta "Kohti kansalaista hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa",
– having regard to the Council Conclusions of 31 May 2011 entitled ‘Towards a space strategy for the European Union that benefits its citizens’,
– ottaa huomioon 11. marraskuuta 2003 annetun komission valkoisen kirjan "Avaruus: laajentuvan unionin uusi eurooppalainen ulottuvuus – Toimintasuunnitelma Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamiseksi" ( KOM(2003)0673 ),
– having regard to the Commission White Paper of 11 November 2003 entitled ‘Space: a new European frontier for an expanding Union: An action plan for implementing the European Space policy’ ( COM(2003)0673 ),
– ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2004/578/EY Euroopan yhteisön ja Euroopan avaruusjärjestön välisen puitesopimuksen tekemisestä
– having regard to Decision 2004/578/EC of 29 April 2004 on the conclusion of the Framework Agreement between the European Community and the European Space Agency
– ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien väliarvioinnista: täytäntöönpanon arviointi, tulevaisuuden haasteet ja rahoituskehys
– having regard to its resolution of 8 June 2011 on the mid-term review of the European satellite navigation programmes: implementation assessment, future challenges and financing perspectives
– ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategiaa tukevasta talousarviosta 29. kesäkuuta 2011 annetun komission tiedonannon ( KOM(2011)0500 ),
– having regard to the Commission Communication of 29 June 2011 entitled ‘A budget for Europe 2020’ ( COM(2011)0500 ),
– ottaa huomioon eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 683/2008
– having regard to Regulation (EC) No 683/2008 on the further implementation of the European satellite navigation programmes (EGNOS and Galileo)