natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6. katsoo, että verotus varmistaa riippumattoman rahoituslähteen kestävälle kehitykselle ja tarjoaa tärkeän linkin hallitusten ja kansalaisten välille kehitysmaissa; kehottaa julistamaan kestävän verohallinnon ja kattavan verotusinfrastruktuurin kehittämisen yhdeksi budjettituen painopisteeksi; suosittelee, että budjettitukeen sisällytetään veroparatiisien, veronkierron ja laittoman pääomapaon torjuminen;
Takes the view that taxation guarantees an independent source of financing for sustainable development and provides an important link between the governments and citizens of developing countries; calls for the development of a viable fiscal administration and a comprehensive tax infrastructure to be made one of the highest priorities of budget support; recommends that budget support policy should incorporate measures to combat tax havens, tax evasion and illicit capital flight;
8. korostaa, että budjettitukea ei saa käyttää EU:n taloudellisten ja strategisten etujen vahvistamiseen, vaan kehitysmaiden kehitystavoitteiden saavuttamiseen ja erityisesti köyhyyden ja nälän poistamiseen;
Points out that budget support must not be used to reinforce the EU’s particular economic and strategic interests, but to reach development objectives of and for developing countries, especially to eradicate poverty and hunger;
13. painottaa, että komission ja budjettituen tarjoajien enemmistön soveltama dynaaminen toimintamalli sisältää riskejä, jotka on otettava asianmukaisesti huomioon; pyytää komissiota arvioimaan kansallisella tasolla budjettituen mahdollisia riskejä ja hyötyjä kumppanimaissa;
Stresses that the dynamic approach adopted by the Commission and a majority of budget support providers entails a number of risks which must be duly taken into account; calls on the Commission to carry out national assessments of the likely risks and benefits of budget support in partner countries;
17. kehottaa asettamaan budjettituen ehdoksi saajamaiden talousarvioiden demokraattisen parlamentaarisen valvonnan; pyytää parlamenttien laajaa osallistumista ja kansalaisyhteiskunnan kuulemista kumppanimaissa, jotta budjettituen varojen käytöstä voidaan päättää demokraattisesti;
Calls for budget support to be made contingent on democratic parliamentary scrutiny of the budget in recipient countries; calls for the broad participation of parliaments and consultation of civil society in partner countries, so as to ensure that decisions about the use of budget support funds can be taken democratically;
21. korostaa EU:n kehitysavun tehokkuuden merkitystä; kehottaa kehittämään EU:n tason riippumattomia arviointijärjestelmiä sekä valitusmekanismin, joka olisi avoin EU:n tukea saaville, sekä tukemaan maiden sisäisiä vastuumekanismeja;
Emphasises the importance of the effectiveness of EU development aid; calls on developing EU-level independent evaluation systems and a complaints mechanism open to those affected by EU aid, as well as supporting in-country accountability mechanisms;
24. katsoo, että budjettituki on priorisoitava sellaisille hallinnon aloille, joilla on suurin vaikutus köyhyyden vähentämisessä, erityisesti terveys- ja opetusministeriöt;
Considers that budget support should focus as a priority on the government departments that have the greatest impact on poverty reduction, in particular health and education ministries;
30. pyytää tuenantajia lisäämään budjettituen koordinointia ja ennustettavuutta ja korostaa, että on valmistauduttava pitkäaikaiseen sitoumukseen kumppanimaiden kanssa;
Calls on donor countries to coordinate budget support more effectively and make such support more predictable, and points out that they need to be willing to enter into long-term commitments with partner countries;
EUVL L 37, 27.12.2006, s. 41.
OJ L 37, 27.12.2006, p.
25 artiklan 1 kohdan b alakohtaan sisältyvä vaatimus, jossa edellytetään, että "komissio käyttää johdonmukaisesti tuloksiin ja tulosindikaattoreihin perustuvaa toimintatapaa ja määrittelee selkeästi asetetut ehdot sekä seuraa niiden noudattamista, tukee kumppanimaiden pyrkimyksiä kehittää parlamentaarista valvontaa ja tilintarkastusvalmiuksia ja lisätä avoimuutta ja yleisön tiedonsaantimahdollisuuksia", ja kehottaa komissiota laajentamaan nämä säännökset koskemaan myös Euroopan kehitysrahaston edunsaajamaiden (AKT-maiden) budjettitukea, johon toistaiseksi pätevät vain Cotonoun sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan teknisemmät kriteerit;
41. , which stipulates that the Commission shall consistently use an approach based on results and performance indicators and shall clearly define and monitor its conditionality and support efforts of partner countries to develop parliamentary control and audit capacities and to increase transparency and public access to information’; urges the Commission to extend these provisions to budget support to beneficiary countries of the European Development Fund(the ACP countries), for which – so far – only the more technical criteria of Article 61(2) of the Cotonou Agreement apply;
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 11/2010: "Miten komissio on hallinnoinut suoraa talousarviotukea Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioissa sekä Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa?" , että on kehitettävä vakaa riskinhallintajärjestelmä ja pantava se täytäntöön;
European Court of Auditors Special Report No 11/2010: ‘The Commission’s management of general budget support in ACP, Latin American and Asian countries’. , is in full agreement with this assessment by highlighting that a sound risk management framework is still to be developed and implemented;
44. kannustaa kehitysmaita ja komissiota edistämään osallistavaa kehitystä Cotonoun sopimuksen asiaankuuluvien määräysten ja asetuksen (EY) N:o 1905/2006 19 ja 20 artiklan mukaisesti ja erityisesti kansalaisyhteiskunnan sekä paikallisten ja alueellisten viranomaisten osallistumista ja kuulemista;
Encourages developing countries and the Commission to promote participatory development, in accordance with the relevant provisions of the Cotonou Agreement and of Articles 19 and 20 of Regulation (EC) No 1905/2006, in particular with regard to the promotion and consultation of civil society and local and regional authorities;
Hyväksytyt tekstit, 3. helmikuuta 2011, P78TC2-COD(2010)0059. ;
Texts adopted, 3 February 2011, P7_TC2-COD(2010)0059. ;
48. katsoo, että öljy- ja mineraalirikkaat maat pystyvät rahoittamaan oman kehityksensä ja torjumaan köyhyyttä läpinäkyvien veronkantojärjestelmien ja oikeudenmukaisten tulonsiirtojen avulla;
Considers that oil and mineral rich countries have the potential to finance their own development and fight against poverty through transparent tax collection systems and fair redistribution of wealth;
51. kehottaa jälleen komissiota siirtymään panosten valvojasta tuotosten tarkastajaksi indikaattoreiden perusteella parantamalla raportointijärjestelmää niin, että se keskittyy ohjelmien vaikuttavuuteen;
Reiterates its previous calls on the Commission to move from control over inputs to the checking of results against indicators, by improving its reporting system so that it concentrates on the effectiveness of the programmes;
53. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan julkisen rekisterin, johon budjettitukisopimukset, menettelyt ja kehitysindikaattorit listattaisiin avoimesti, maiden demokraattisten instituutioiden vahvistamiseksi ja keskinäisen vastuun varmistamiseksi;
Calls on the Commission and the Member States to create a public register in which budget support agreements, procedures and development indicators are transparently listed, with a view to reinforcing the domestic democratic institutions and to ensuring mutual accountability;
59. kehottaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita jatkamaan rahoitustukeaan turvallisesti ja samaan aikaan antamaan neuvontatukea julkisten varojen teknokraattisen hallinnoinnin alalla;
Calls on the EU and its Member States to continue to promote and preserve their financial support and at the same time to provide consultative support for technocratic management of public finances;
Budjettituella tarkoitetaan ulkopuolisen rahoituslaitoksen suorittamaa varojen siirtoa kumppanimaan valtionkassaan sillä edellytyksellä, että kumppanimaa noudattaa sovittuja maksuehtoja.
Budget support is the transfer of financial resources from an external funding agency to the national treasury of a partner country, subject to the latter’s compliance with agreed conditions for payment.
Saadut varat ovat osa kumppanimaan kokonaisvaroja, ja niitä käytetään näin ollen kumppanimaan julkisen talouden hoitoa koskevan järjestelmän mukaisesti.
The funds thus received are part of the partner country’s overall resources, and are consequently used in accordance with its public finance management system.
Vaikka budjettitukea on annettu kauan – itse asiassa Marshall-avusta saakka – menetelmä yleistyi 1980- ja 1990-luvuilta alkaen, kun Maailmanpankista ja erilaisista kahdenvälisistä yhteistyöhankkeista alettiin antaa budjettitukea maksutasetuen muodossa.
Although budget support has been granted for some time (since the Marshall Plan, in fact), it became popular in the 1980s and 1990s when the World Bank and various bilateral cooperation structures began to provide such support in the form of balance-of-payments aid.
Budjettituen toisessa vaiheessa vuosina 2000–2005 otettiin käyttöön uusi yleistä budjettitukea koskeva koordinoitu lähestymistapa.
A second wave of such support in the period from 2000 to 2005 introduced a new, coordinated approach based on general budget support.
Tämän budjettituen muodon tarkoituksena oli antaa tukea kumppanimaan politiikalle ja strategioille omavastuullisuuden ja vahvistetun kumppanuuden käsitteiden syventämiseksi.
This form of budget support was intended to further the policies and strategies of partner countries with a view to developing the concepts of ownership and closer partnership more fully.
Lopuksi, budjettituki on vakiintumassa tehokkaimpana menetelmänä saavuttaa Pariisin julistuksen ja Accran toimintasuunnitelman tavoitteet.
Lastly, budget support is now becoming established as the most effective means of achieving the objectives of the Paris Declaration and Accra Agenda.
Toimintamalli perustuu hallituksen vahvaan johtajuuteen, molempien osapuolten sitoumusten määrittelyyn, kumppanuuden toimintatapoihin ja keskinäisiin vastuisiin.
It is an approach based on strong government leadership, the specification of reciprocal commitments and of a modus operandi for the partnership, and mutual accountability.
Lisäksi avunantajat ovat yhtenäistäneet aiempaa enemmän tukea koskevia menettelyitä, sääntöjä ja maksuja.
Donor countries have also done more to harmonise their procedures, criteria and disbursement arrangements.
EU antaa budjettitukea ainoastaan seuraavat kolme kelpoisuusehtoa täyttäville maille: käytössä tai toteutusvaiheessa on a) tarkoin määritelty kansallinen kehitystä koskeva politiikka ja strategia, b) vakauteen tähtäävä makrotaloudellinen kehys ja c) uskottava ja asianmukainen ohjelma julkisen varainhoidon parantamiseksi.
The EU grants budget support solely to countries in which the following three elements are in place or in the process of being put in place: a) a well-defined national development policy and strategy, b) a stability-oriented macroeconomic framework and c) a credible and appropriate programme for improving public finance management.
Euroopan komissio teki vuosina 2003–2009 budjettitukea koskevia sitoumuksia yhteensä yli 13 miljardin euron edestä (noin 25 prosenttia kaikista tänä aikana annetuista sitoumuksista).
Over the 2003-2009 period the Commission made budget support commitments totalling more than EUR 13 billion (about 25% of all commitments in that period).
Näistä sitoumuksista 56 prosenttia kohdistui Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maihin (AKT-maat), 24 prosenttia naapuruuspolitiikan piiriin kuuluviin maihin, 8 prosenttia Aasiaan, 6 prosenttia Latinalaiseen Amerikkaan ja 5 prosenttia Etelä-Afrikkaan.
About 56% of these commitments were made in ACP (Africa, Caribbean and Pacific) countries, 24% in countries covered by the European Neighbourhood Policy, 8% in Asia, 6% in Latin America and 5% in South Africa.
Budjettituen vaikutus: edelleen epäselvä tilanne
Impact of budget support: results unclear as yet
OECD:n kehitysapukomitean toimeksiannosta vuonna 2006
The 2006 evaluation of budget support in Burkina Faso, Malawi, Mozambique, Nicaragua, Uganda, Rwanda and Vietnam commissioned by the OECD Development Assistance Committee
IDD and Associates, "Joint evaluation of general budget support 1994–2004", toukokuu 2006. toteutetussa arvioinnissa budjettituesta Burkina Fasossa, Malawissa, Mosambikissa, Nicaraguassa, Ugandassa, Ruandassa ja Vietnamissa pääteltiin, että budjettituella oli ollut myönteisiä vaikutuksia julkisten menojen järkevään käyttöön ja hallitusten valmiuksiin erityisesti julkisen talouden hoidon alalla.
IDD and Associates, ‘A Joint Evaluation of General Budget Support 1994-2004’, May 2006. concluded that budget support had had a positive impact in terms of the efficient use of public funds and building governments’ capacity, including in the area of public finance management.
Arvioinnissa havaittiin, että budjettituella oli myönteisiä vaikutuksia yhdenmukaistamiseen ja yhtenäistämiseen sekä hallitusten omavastuullisuuden ja vastuun vahvistamiseen.
The evaluation also found that budget support had positive effects in terms of harmonisation, alignment and greater government ownership and accountability.
Lisäksi Euroopan komission viimeaikaisissa riippumattomissa maaohjelmien arvioinneissa on yleisesti vahvistettu tuen tarkoituksenmukaisuus ja suositeltu sen jatkamista.
In addition, recent independent evaluations of the Commission’s country programmes have generally confirmed the value of budget support and recommended its continuation.
Näissä arvioinneissa on kuitenkin esitetty tiettyjä varauksia budjettituen vaikutuksista köyhyyden vähentymiseen ja demokratian vakiintumiseen tuen vastaanottajamaissa.
However, these evaluations voice a number of reservations about the impact of budget support in terms of reducing poverty and strengthening democracy in recipient countries.
Budjettituen vaikutusta köyhyyden vähentymiseen ja muihin vuosituhattavoitteiden indikaattoreihin on ollut yleisesti ottaen vaikea arvioida.
Generally speaking, it is difficult to assess the impact of budget support on poverty reduction and other key MDG indicators.
Budjettituessa on edelleen myös mahdollisia riskejä: tuen epävakauden lisääntyminen, seurannan raskaus, vaikea talouden sopeuttaminen tuen keskeytyessä.
At the same time, there are still potential risks associated with budget support, such as greater aid volatility, cumbersome monitoring and painful fiscal adjustments in the event that support is suspended.
Jälkimmäisessä tapauksessa seuraukset voivat olla tuhoisia köyhälle väestölle erityisesti, jos opettajia, terveydenhuollon työntekijöitä tai lääkehankintoja koskevat tietyt toistuvat kustannukset ovat osittain riippuvaisia ulkopuolisesta avusta.
The suspension of aid can have disastrous consequences for poor populations, especially if the payment of certain fixed costs such as teachers’ and health workers’ salaries or the purchase of medicines is partly dependent on external aid.
Budjettituen keskeyttäminen yhdessä tuensaajamaassa vaikuttaa myös naapurimaihin.
The suspension of budget support to a recipient country also has an impact on neighbouring countries.
Mahdollisesti epäjohdonmukaiset tukikelpoisuusehdot
Eligibility criteria that are not necessarily coherent
Ollakseen tukikelpoinen kehitysmaan on pitänyt saavuttaa riittävä omavastuullisuuden taso köyhyyden torjunnassa, kokonaistalouden hoidossa, julkisessa talouden hoidossa ja hallinnossa.
In order to be eligible, recipient countries must have attained a sufficient degree of ownership in the fields of poverty reduction, macroeconomic management, public finance management and governance.
Todellisuudessa budjettitukea saavien maiden välillä on havaittu suuria eroja.
In practice, significant differences have been observed among those countries receiving budget support.
Arvioiden mukaan omavastuullisuuden tunne oli vahva ja makrotaloudellinen tilanne vakaa Ugandassa, Vietnamissa ja Ruandassa, kun taas Malawissa, Mosambikissa ja Burkina Fasossa ne olivat heikkoja.
According to the evaluations, Uganda, Vietnam and Rwanda had a strong sense of ownership and a sound macroeconomic situation, unlike Malawi, Mozambique and Burkina Faso.
Esiin nousee kaksi kysymystä: ensinnäkin, että budjettituen saajamaiden valinta olisi voitu perustaa luottamukseen, jota avunantajat tuntevat toimivia poliitikkoja tai valtion johtoa kohtaan, vaikka tietyt maat eivät olisikaan asetettujen ehtojen täyttymisen perusteella "valmiita".
Two issues arise: the first is that countries may be selected to receive budget support on the basis of donors’ confidence in their political leadership or the incumbent head of state, even though some of them are not ‘ready’ according to the criteria laid down.
Toiseksi näyttäisi siltä, että budjettitukea jaetaan pääasiassa diplomaattisten ja (geo)poliittisten näkökohtien sekä taustalla olevien "henkilökohtaisten" suhteiden nojalla, kun taas virallisesti niitä perustellaan vain teknisillä näkökohdilla.
The second issue is that budget support appears to be managed essentially on the basis of diplomatic and (geo)political considerations and ‘personal’ relationships that are not openly acknowledged, given that the official basis for such support is confined to technical considerations.
Näin ollen yleinen budjettituki saattaa kehittyä vielä selkeämmin poliittiseksi, jopa vaarallisessa määrin.
As a result, general budget support may become even more political in nature, possibly to a dangerous extent.
Budjettituki ja kehitysohjelman omavastuullisuus
Budget support and ownership of the development agenda
Pariisin julistuksessa omavastuullisuus katsotaan uuden kansainvälisen avustusjärjestelmän kulmakiveksi.
The Paris Declaration established ownership as the cornerstone of the new system of international aid.
Tarvittavan "johtajuuden" ja vastuun toteuttaminen käytännössä ei kuitenkaan välttämättä tarkoita samaa kuin valtioiden, vaaleilla valittujen edustajien ja kansalaisyhteiskunnan riippumattomuus.
However, implementing ‘leadership’ and the necessary accountability is not necessarily synonymous with making states, elected representatives and civil society self-reliant.
Käytännössä voidaan havaita erilaisia omavastuullisuuden tasoja, jotka määräytyvät kyseessä olevan budjettituen ominaispiirteiden ja kumppanimaan demokraattisen järjestelmän kehitystason ja varainhoidon perusteella.
Differing degrees of ownership may be observed in practice, depending on the specific nature of the budget support provided and the maturity of the partner country’s democratic system and financial management.
Tähän mennessä budjettituen ja omavastuullisuuden välisestä syysuhteesta ei ole varmoja todisteita: tutkimukset osoittavat, että budjettituella ei voida muuttaa perustavia poliittisia realiteetteja (mikä on epärealistinen tavoite kaikissa tukimuodoissa).
There is no compelling evidence to date of a causal link between budget support and ownership: studies show that budget support does not transform the underlying political situation (an unrealistic aspiration for any form of aid).
Lisäksi näyttäisi siltä, että avunantajat katsovat omavastuullisuuden rajoittuvan siihen, että tuensaajamaiden poliittiset ja hallinnolliset vastuuhenkilöt osoittavat sitoutuvansa määrätietoisesti ja kestävästi kansainvälisten rahoituslaitosten ja erityisesti Kansainvälisen valuuttarahaston suosittamiin talousarviouudistuksiin ja rahoitusvastuisiin.
Moreover, it appears that, to donors, ownership simply means that politicians and civil servants in recipient countries demonstrate a strong, long-term commitment to the budget reforms and financial accountability advocated by international financial institutions, in particular the IMF.
Myöskään avunantajat eivät ole pitäneet kansalaisyhteiskunnalle antamaansa lupausta ottaa parlamentin jäsenet ja kansalaisjärjestöjen edustajat järjestelmällisesti mukaan vuoropuheluunsa kehitysmaiden hallitusten kanssa.
As regards civil society, donors have not fulfilled their undertakings systematically to include MPs and representatives of civil society organisations in their dialogue with the governments of developing countries.
Tämä toimintamalli saattaa johtaa teknisesti tehokkaalla byrokratialla varustettujen "kehittyneiden" valtioiden toteutumiseen.
Such an approach could bring about the establishment of ‘developed’ states with technically effective bureaucracy.
On selvää, että keskeinen kysymys on edelleen se, "miten" omavastuullisuus toteutetaan (johtajuus, tahdonilmaisu, aktiivisuus asiassa jne.), eikä niinkään, mistä omavastuu koostuu tai mikä on sen sisältö.
The central issue is clearly still one of ‘how’ a sense ownership is acquired (through leadership, stated desire, deployment of energy, etc.), rather than ‘what’ such ownership entails in terms of its scope and content.
Euroopan komission antama budjettituki: epäselvä tilanne
Budget support granted by the Commission: mixed results
Budjettituesta vuonna 2008 julkaistussa asiakirjassa
In a 2008 paper on budget support
"Budget Support: A question of mutual trust", Euroopan yhteisöt 2008. komissio vahvistaa tulkitsevansa "dynaamisesti" Cotonoun sopimuksen 61 artiklan 2 kohdassa
‘Budget support: A question of mutual trust’, European Commission, 2008. , the Commission says it interprets the conditions set out in Article 61(2) of the Cotonou Agreement
Artiklassa vahvistetaan julkisen talouden hoitoa koskevaa kansallista vastuuta ja parlamentin valvontaa. asetettuja ehtoja.
According to this paper, budget support increases national accountability and parliamentary supervision of public finance management. ‘in a dynamic manner’.
Se katsoo, että rahoituspäätöksen tekovaiheessa julkisen talouden hoidossa esiintyvät puutteet eivät estä käynnistämästä talousarviotukiohjelmaa, jos uudistushalukkuus ja itse uudistukset arvioidaan tyydyttäviksi.
In its view, weaknesses in public finance management at the time of the financing decision do not preclude the launch of a budget aid programme, provided that the will for reform exists and that the reforms planned are deemed satisfactory.
Komissiolle keskeinen käsite on "maan valitsema kehityssuunta".
To the Commission, the key concept is the ‘direction being taken by the country’.
On mahdollista, että tämä dynaaminen tulkinta kelpoisuusehdoista ja erityisesti julkisen talouden hoidosta lisää riskejä lyhyellä aikavälillä.
This dynamic interpretation of the eligibility criteria, in particular as regards public finance management, is liable to increase the short-term risk.
Tätä mieltä on komission lisäksi myös tilintarkastustuomioistuin, joka arvioi erityiskertomuksessaan nro 2/2005 sekä vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2009, että komission pitäisi osoittaa aiempaa selkeämmin, varmemmin ja jäsennetymmin julkisen talouden hoitoon liittyvä tukikelpoisuus ja sen tulokset.
That is a view shared by both the Commission and the Court of Auditors, which states in its Special Report No 2/2005 and its 2009 Annual Report that the Commission should demonstrate recipient countries’ eligibility and performance in a more explicit, formalised and structured manner.
Lisäksi kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä annetun asetuksen 25 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään, että budjettitukea annetaan, "jos kumppanivaltion julkisten menojen hoito on riittävän avointa, luotettavaa ja tehokasta" ja että toimintatavan on perustuttava "tuloksiin ja tulosindikaattoreihin".
At the same time, Article 25(1)(b) of the Regulation establishing a financing instrument for development cooperation (DCI) provides that budget support shall be granted ‘if the partner country’s management of public spending is sufficiently transparent, reliable and effective’, and that the approach adopted must be ‘based on results and performance indicators’.
Budjettituki ja avun tuloksellisuus
Budget support and aid effectiveness