natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ottaa huomioon 20. toukokuuta 2010 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikan osuudesta Lissabonin ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa
– having regard to its resolution of 20 May 2010 on the contribution of the cohesion policy to the achievement of Lisbon and the EU 2020 objectives
– ottaa huomioon 22. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman taloudellista ja sosiaalista kehitystä koskevasta Euroopan unionin strategiasta vuoristo- ja saarialueilla sekä harvaan asutuilla alueilla
– having regard to its resolution of 22 September 2010 on the European strategy for the economic and social development of mountain regions, islands and sparsely populated areas
Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0341 . ,
Texts adopted, P7_TA-(2010)0341 ,
Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0356 . ,
Texts adopted, P7_TA-(2010)0356. ,
– ottaa huomioon 7. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman Euroopan sosiaalirahaston tulevaisuudesta
– having regard to its resolution of 7 October 2010 on the future of the European Social Fund
Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0357 . ,
Texts adopted, P7_TA-(2010)0357. ,
– ottaa huomioon antamansa päätöslauselman EAKR:n ja muiden rakennerahastojen tilanteesta ja tulevasta synergiasta tehokkuuden lisäämiseksi
– having regard to its resolution of .. on the state of play and future synergies for increased effectiveness between the ERDF and other structural funds
Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)000. (mietintö A7-0141/2011 , joka on tarkoitus hyväksyä kesäkuun II istuntojaksolla). ,
Texts adopted, P7_TA(2011)000. (report A7-0141/2011 to be adopted at June II). ,
– ottaa huomioon 26. toukokuuta 2004 julkaistun komission tiedonannon "Syrjäisimpien alueiden tiiviimpi kumppanuus" ( KOM(2004)0343 ) sekä 17. lokakuuta 2008 julkaistun komission tiedonannon "Syrjäisimmät alueet: Euroopan voimavara" ( KOM(2008)0642 ),
– having regard to the Commission communication of 26 May 2004 entitled ‘A stronger partnership for the outermost regions’ (COM (2004)0343) and the Commission communication of 17 October 2008 entitled ‘The outermost regions: an asset for Europe’ ( COM(2008)0642 ),
– ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 julkaistun komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" ( KOM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission communication of 3 March 2010 entitled ‘Europe 2020 – A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– ottaa huomioon 6. lokakuuta 2010 julkaistun komission tiedonannon "Aluepolitiikan panos Eurooppa 2020 -strategian mukaisessa älykkäässä kasvussa" ( KOM(2010)0553 ),
– having regard to the Commission communication of 6 October 2010 entitled ‘Regional policy contributing to smart growth in Europe 2020’ ( COM(2010)0553 ),
– ottaa huomioon 26. tammikuuta 2011 julkaistun komission tiedonannon "Aluepolitiikan panos Eurooppa 2020 -strategian mukaisessa kestävässä kasvussa" ( KOM(2011)0017 ),
– having regard to the Commission communication 26 January 2011 entitled ‘Regional policy contributing to sustainable growth in Europe 2020’ ( COM(2011)0017 ),
– ottaa huomioon yleisten asioiden neuvoston 21. helmikuuta 2011 antamat päätelmät taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta EU:ssa käsittelevästä viidennestä kertomuksesta,
– having regard to the General Affairs Council’s conclusions of 21 February 2011 on the fifth report on economic, social and territorial cohesion (6738/11),
– ottaa huomioon 1. huhtikuuta 2011 julkaistun alueiden komitean lausunnon viidennestä koheesiokertomuksesta (CdR 369/2010),
– having regard to the Committee of the Regions’ opinion of 1 April 2011 on the fifth Cohesion Report (CdR 369/2010),
– ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot ( A7-0222/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Budgetary Control and the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7-0222/2011 ),
A. ottaa huomioon, että EU:n koheesiopolitiikka on vaikuttanut merkittävällä tavalla siihen, että kaikilla EU:n alueilla on menneillä ja nykyisillä tukikausilla voitu todeta tuottavuuden nousua; korostaa, että jälkiarvioinnit osoittavat lisäksi taloudellisten, sosiaalisten ja alueellisten erojen vähentyneen merkittävästi; ottaa huomioon, että nämä kehityssuunnat ovat vaikuttaneet vastaavasti myönteisellä tavalla sosiaaliseen suojeluun sekä ympäristönsuojeluinvestointeihin,
A. whereas EU cohesion policy has contributed greatly to the increased productivity achieved by all regions of the Union during the previous and current funding periods; whereas it is striking that ex-post evaluations have also shown a significant reduction of economic, social and regional disparities; whereas these developments are having equally positive effects on social security and on investment in environmental protection,
B. ottaa huomioon, että koheesiopolitiikka on tarkoitettu yhtenäismarkkinoiden vastapainoksi ja solidaarisuuteen perustuvan innovoivan ja suojelevan Euroopan kehittämiseksi globalisaatioon, väestörakenteen muutokseen ja luonnonvarojen säästämiseen liittyvien haasteiden edessä ja että kaikkien alueiden omat voimavarat on hyödynnettävä kasvun sekä alueellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi,
B. whereas cohesion policy was intended to be a counterpart to the single market and to foster the development of an innovative and protective Europe based on solidarity in the face of the challenges associated with globalisation, demographic change and resource conservation, and whereas the intrinsic potential of all regions should be exploited to boost growth and regional and social cohesion,
C. katsoo, että koheesiopolitiikassa on todella kyse kansalaisten kannalta merkittävästä asiasta, sillä se tuo EU:n osaksi jokapäiväistä elämää ja tekee EU:sta konkreettisen ja tuo sille näkyvyyttä kaikkialla EU:ssa,
C. whereas cohesion policy is an issue of genuine relevance to citizens, bringing Europe into people’s daily lives and making it tangible and visible across the EU,
D. ottaa huomioon, että koheesio- ja rakennepolitiikka ovat osoittautuneet kriisitilanteissa joustaviksi ja pystyneet vaikuttamaan ratkaisevalla tavalla erilaisiin kansallisiin talouden elvytysohjelmiin ja ammattitaidon kehittämisohjelmiin ja että tämä joustavuus on tärkeää säilyttää,
D. whereas the cohesion and structural policies have proved flexible in crisis situations and have made a crucial contribution to various national economic stimulus and training programmes, and whereas it is important to maintain this flexibility,
E. ottaa huomioon, että Euroopan unionin rakennepolitiikka vaikuttaa merkittävästi talous- ja finanssikriisin voittamiseen, sillä sen samalla sekä kehityseroja tasoittava että innovatiivinen lähestymistapa rohkaisee Euroopan alueita merkittävästi parantamaan infrastruktuuria, vahvistamaan alueellista innovaatiovoimaa ja edistämään ekologisesti kestävää kehitystä,
E. whereas European structural policy is making a major contribution towards overcoming the economic and financial crisis, as it tends to be oriented towards innovation and removing disparities, strongly encouraging European regions to upgrade infrastructure, increase regional innovation potential and boost environmentally sustainable development,
F. ottaa huomioon, että rakennerahastojen kohdentaminen Lissabonin strategian tavoitteisiin on osoittautunut hyväksi ratkaisuksi, mistä todistavat vakuuttavat sitomisasteet tavoitteiden "lähentyminen" ja "alueellinen kilpailukyky ja työllisyys" aloilla, ja että 20 prosenttia Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeista on vastannut Lissabonin tavoitteita,
F. whereas gearing the Structural Funds to the Lisbon Strategy objectives has proved effective, as is evident from the impressive commitment rates for the Convergence and Regional Competitiveness and Employment objectives, and whereas 20% of European Territorial Cooperation projects are in keeping with the Lisbon aims,
G. ottaa huomioon, että alueellisen yhteistyön tavoitteena on kannustaa alueita vastaamaan yhdessä yhteisiin haasteisiin, purkamaan yhteistyön fyysisiä, hallinnollisia ja lainsäädännöllisiä esteitä sekä lieventämään "rajailmiötä",
G. whereas territorial cooperation aims to help territories and regions work together in tackling their common challenges, reduce the physical, administrative and regulatory barriers to such cooperation and lessen the ‘border effect’,
H. ottaa huomioon, että Lissabonin strategian osittaisen epäonnistumisen syyt eivät ole koheesiopolitiikan puutteellisessa täytäntöönpanossa vaan syypäitä ovat pikemminkin monitasoisen hallinnon puute ja se, etteivät alue- ja paikallistaso ole ottaneet strategiasta vastuuta, rahoituskriisin vaikutukset ja yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen puutteet, puutteellinen budjettikuri sekä joidenkin jäsenvaltioiden riittämättömät makrotaloudelliset edellytykset,
H. whereas the partial failure of the Lisbon Strategy is due not to inadequate implementation of cohesion policy but rather to the lack of multi-level governance and of ownership of this strategy by the regional and local levels, the effects of the financial crisis, imperfect implementation of the single market, slack budgetary discipline and inadequate macroeconomic framework conditions in individual Member States,
I. ottaa huomioon, että virheiden määrä ja tukivarojen väärinkäyttö ovat viime jaksoilla huomattavasti vähentyneet; pahoittelee kuitenkin sitä, että rakennepolitiikka on politiikan ala, jolla säännönvastaisuudet ovat yleisiä, ja että joillakin jäsenvaltioilla ei edelleenkään ole tehokkaita mekanismeja varojen väärinkäyttöä vastaan eikä keinoja periä perusteettomasti maksettuja rahoja takaisin; toteaa, että kaikista säännönvastaisuuksista ei kenties joko tahattomasti tai tahallisesti ole raportoitu, ja huomauttaa, että koheesiopolitiikkaan liitetyistä virheistä suuren osan voidaan katsoa johtuvan koheesiopolitiikan ulkopuolisen lainsäädännön, kuten julkisia hankintoja, ympäristöä ja valtiontukia koskevan lainsäädännön, vaatimuksista,
I. whereas the error rates and misuse of funds has been significantly lower in the most recent funding periods; whereas, regrettably, structural policy nonetheless remains an area with a high level of irregularities in this respect, and some Member States still lack effective machinery for countering the misuse of funding and recovering money wrongly paid out; whereas irregularities may not be reported, either through negligence or deliberately, and whereas it must be noted that a significant part of the errors in the cohesion policy sphere may be attributed to legislative requirements outside cohesion policy, in areas such as public procurement, environment and state aids,
J. ottaa huomioon, että koheesio- ja rakennepolitiikan nykyinen tavoitejärjestelmä (lähentyminen, kilpailukyky ja työllisyys, Euroopan alueellinen yhteistyö) on osoittautunut yleisesti hyväksi ratkaisuksi, kun huolehditaan monitasoisesta hallinnosta ja suunnitteluvarmuudesta, jotka perustuvat luotettavaan rahoitukseen ja hyväksyttyyn aikatauluun (7 vuotta), mutta panee merkille suunnittelun huomattavat viipeet, jotka aiheutuvat EU:n päätöksentekoprosessin liian pitkistä rahoitus- ja lainsäädäntöneuvotteluista sekä koheesiopolitiikan sääntöjen merkittävistä muutoksista,
J. whereas the existing system of cohesion and structural policy objectives (Convergence, Regional Competitiveness and Employment, and European Territorial Cooperation), combined with a multi-level governance approach, horizontal objectives and security to plan on the basis of reliable funding and an agreed time frame (seven years), has, overall, proved its worth, but whereas there have been considerable delays in programme planning as a result of protracted financial and legislative negotiations in the EU decision-making process and substantial changes in the rules applying to cohesion policy,
K. ottaa huomioon, että lähentymisalueiden kestävä tukeminen ja kehittäminen vaikuttaa myönteisesti tavaroiden ja palvelujen kysyntään niiden markkinoilla ja tuo siten mukanaan todistettavasti myönteisiä vaikutuksia myös rikkaampien EU-jäsenmaiden kannalta,
K. whereas sustained support for and development of the convergence regions has a positive impact on the demand for goods and services on their markets and thus has demonstrably beneficial effects on the wealthier EU Member States as well,
L. ottaa huomioon, että aluetaloudellinen ja sosiaalinen epätasapaino, tiettyjen alueiden (etenkin syrjäisimpien alueiden) maantieteelliset haitat sekä erityiset rakenteelliset ongelmat ja mukautuminen uusiin haasteisiin edellyttävät edelleen kattavaa EU:n koheesiopolitiikkaa kaikilla Euroopan alueilla; toteaa, että tätä edellytetään myös Lissabonin sopimuksessa,
L. whereas a comprehensive and well-funded EU cohesion policy in all European regions continues to be essential, given the imbalances between regional economies and in social terms and the geographical disadvantages of certain regions (particularly the outermost regions), as well as specific structural problems and the need to adapt to new challenges; whereas it is also a requirement under the Lisbon Treaty,
M. katsoo, että koska koheesiopolitiikalla on tulevaisuuden kannalta strateginen merkitys, siitä ei saa tulla budjettineuvotteluissa tekijää, jonka kohdalla voidaan joustaa,
M. whereas, given its strategic importance for the future, cohesion policy must not become an adjustment variable in future budget negotiations,
1. kehottaa korostamaan koheesio- ja rakennepolitiikan ohjelmissa enemmän eurooppalaista lisäarvoa; katsoo tällaisen lisäarvon toteutuvan, kun EU:n hankkeilla saavutetaan kyseisillä heikosti kehittyneillä alueilla kestäviä taloudellisia, infrastruktuureihin liittyviä, sosiaalisia ja/tai ekologisia parannuksia, joita ei olisi voitu toteuttaa ilman unionin panosta;
Calls for cohesion and structural policy programmes to place more emphasis on European added value; deems such added value to be achieved where EU projects bring about a sustainable improvement in the economic, infrastructural, social and/or environmental status of disadvantaged, less‑developed regions, and where that improvement would not have been achievable without the European stimulus;
6. korostaa, että vaikka alueelliset erot ovatkin vähenemään päin, epätasapaino on kuitenkin edelleen suuri – joissakin jäsenvaltioissa jopa kasvava muun muassa talous- ja finanssiriisin vuoksi – ja että tästä syystä koheesiopolitiikassa on edelleen keskityttävä erojen kaventamiseen ja sopusointuisen kehityksen saavuttamiseen kaikilla EU:n alueilla riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa ne sijaitsevat;
Emphasises that, despite the trend towards a narrowing of inter-regional disparities, major imbalances still exist – and among/in some Member States are actually growing, inter alia as a result of the economic and financial crisis – and that cohesion policy must therefore continue to concentrate on reducing disparities and implementing harmonious and sustainable development for all regions of the Union, regardless of the Member State in which they are located;
15. torjuu pakolliset määrälliset vaatimukset (kiintiöt) erityisesti ohjelmien (ESR/EAKR) kansallisten rahoitusosuuksien, paikallis- ja kaupunkikehityksen, maaseutualueiden ja muiden taajamaluokkien tai toiminnallisten alueiden osalta, koska näin voitaisiin turvata toimenpiteiden suurempi kriittinen massa; katsoo, että tukikelpoisten kaupunkien ja alueiden määrittäminen jo toimintaohjelmien yhteydessä on vaihtoehto, joka olisi asetettava etusijalle silloin, kun tämä menetelmä takaa lisäarvon ja tuen määrän keskittämisen, ja että tästä on neuvoteltava monitasoisen hallinnon periaatteiden pohjalta; katsoo, että jäsenvaltioille ja alueille olisi annettava tässä yhteydessä lisää vastuuta kilpailuun ja suoritukseen perustuvien valintamenettelyjen kautta;
Rejects the use of obligatory quotas, in particular for national allocations under ESF/ERDF programmes, for local and urban development, for rural areas and for other types of spatial agglomerations or functional areas, as this could ensure a larger critical mass of interventions; considers that the requirement to specify at operational programme level which urban and other areas are to be eligible for support is an option that should be prioritised wherever this method will ensure added value and concentration of aid intensity, and that this needs to be negotiated on the basis of the principles of multi-level governance; takes the view that the Member States and regions should to be given more responsibility to organise competitive and performance-based selection procedures in this respect as well;
17. korostaa, että rakenne- ja koheesiotuessa olisi myös otettava huomioon Eurooppa 2020 ‑strategian koulutusta, kulttuuria ja sosiaalipolitiikkaa koskevat haasteet samalla kun pitäydytään perussopimukseen kirjatussa taloudellisen, yhteiskunnallisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteessa ja noudatetaan toissijaisuusperiaatetta; katsoo kuitenkin, että vastaavien politiikan alojen kattava yhteisöllistäminen epäonnistuisi taloudellisista syistä; vaatii siksi luomaan lisää paikkakohtaisia paikallisia mallihankkeita siten, että vastuu säilytetään kansallisella ja alueellisella tasolla;
Emphasises that structural and cohesion funding should also take into account the educational, cultural and socio-political challenges of the Europe 2020 strategy, while remaining in line with the overarching EU objective of economic, social and territorial cohesion as enshrined in the Treaty and respecting the subsidiarity principle; takes the view, however, that across-the-board ‘Europeanisation’ of the relevant policy areas would fail on financial grounds; calls, therefore, for further place-based local development approaches that could serve as models to be introduced, while retaining existing national and regional competences;
21. pitää koheesiopolitiikan tehtävänä myös Euroopan kannalta merkittävien liikennereittien TEN-pääverkossa olevien aukkojen paikkaamista ja pullonkaulojen poistamista, erityisesti raja-alueilla, joita tässä suhteessa on pahasti laiminlyöty;
Also considers that cohesion policy has a responsibility to do what is needed to fill gaps and remove bottlenecks in a core TEN network of main routes of European significance, particularly in the border regions which have until now been badly neglected in this regard;
23. rohkaisee liikenneperiaatteen soveltamista EAKR-varojen ja kansallisten varojen avulla, koska näillä toimenpiteillä on lisäarvoa alueellisen lähentymisen, alueellisen koheesion ja kehittämistoimien, kuten matkailun, vahvistamisessa, sillä nämä ovat tärkeitä syrjäisille alueille, kuten saaristoalueille;
Encourages the application of the ‘transport equivalent’ principle using ERDF resources and also national resources, given the added value of such measures in strengthening regional convergence, territorial cohesion and development activities such as tourism, which are important for remote regions, such as island regions;
Ohjelmasuunnittelun kohteet ja puitteet
System of objectives and framework for programme planning
32. vaatii, että ennen kaikkea kehityksessä eniten jäljessä olevien alueiden on Lissabonin sopimuksen mukaisesti oltava edelleen koheesiopolitiikan ensisijaisena kohteena; korostaa, että epäedullisimmassa asemassa oleville alueille on tavoitteen 1 (lähentyminen) puitteissa osoitettava kehitysongelmia vastaava osuus;
Calls for cohesion policy to continue, in accordance with the Lisbon Treaty, to target as a priority those regions that lag furthest behind; stresses that the neediest regions should be granted an appropriate share – commensurate with the seriousness of their development problems – of the funding available under Objective 1 (Convergence);
37. on selkeästi sitä mieltä, että tavoitetta 3 (Euroopan alueellinen yhteistyö) koskevia toimia on vauhditettava EU:n kaikilla sisärajoilla ja sen kolmea ulottuvuutta (rajatylittävä, alueiden välinen, ylikansallinen) on vahvistettava, ja vaatii rakennerahasto-osuuden korottamista seitsemään prosenttiin; edellyttää, että varojen kohdentamisen kuhunkin alueellisen yhteistyön ohjelmaan on perustuttava yhdenmukaistettuihin kriteereihin, jotta se vastaisi strategisella ja kokonaisvaltaisella tavalla kunkin alueen ja maantieteellisen alueen tarpeita ja erityispiirteitä; korostaa raja-alueiden merkitystä Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisen kannalta; katsoo, että Euroopan laajuisten verkkojen, erityisesti liikenne- ja energiaverkkojen ja rajatylittävän infrastruktuurin yhteen sovittamista on parannettava ja että verkkojen tukea on lisättävä eurooppalaisten painopisteiden mukaisesti, ja vaatii vastaavaa lisätukea kaikille raja-alueille; vaatii yksinkertaistamaan tavoite 3 -ohjelmia ohjaavia täytäntöönpanosääntöjä suhteellisuusperiaatteen mukaisesti sekä kehittämään yhteiset tukikelpoisuussäännöt, joita näiden ohjelmien tehostaminen ja näkyvyyden lisääminen edellyttää; painottaa paikallisten päättäjien sitouttamisen tärkeyttä, sillä vain siten voidaan taata ohjelmien elinvoimaisuus;
Takes the unequivocal view that efforts under Objective 3 (European Territorial Cooperation) need to be stepped up at all EU internal borders and at all three levels of such cooperation (cross-border, inter-regional and trans-national), and calls for the relevant share of structural funds to be increased to 7%; calls for the allocation of funding for each territorial cooperation programme to be based on harmonised criteria, in order to provide a strategic and integrated response to the needs and specificities of each geographical territory and area concerned; stresses the importance of the border regions in terms of achievement of the Europe 2020 objectives; considers that there is a need to improve coordination between the Trans-European Networks, particularly those concerned with transport and energy, and cross-border infrastructure, and to increase the subsidies for those networks in line with European priorities, and calls for a corresponding increase in funding for all border regions; calls for simplification of the implementing rules governing Objective 3 programmes, based on the principle of proportionality, as well as for the development of a common set of eligibility rules, all of which are preconditions for these programmes becoming more effective and more visible; stresses the need for local decision-makers to be closely involved, since programmes can be fleshed out only if this is guaranteed;
Torjuu ehdottomasti kaikki ehdotukset koheesiopolitiikan kansallistamisesta tai alueellistamisesta; katsoo, että uudet temaattiset rahastot (ilmasto, energia, liikenne) heikentäisivät jaetun taloudellisen vastuun ja integroitujen kehitysohjelmien hyväksi havaittua periaatetta ja vaarantaisivat synergiaetujen saavutettavuuden, toimien tehokkuuden ja siten alueellisen osallistumisen Eurooppa 2020 -tavoitteiden toteuttamiseen;
Rejects absolutely all proposals to nationalise or sectoralise cohesion policy; takes the view that new thematic funds (for climate, energy and transport) would undermine the tried and tested principle of shared management and integrated development programmes and jeopardise the availability of synergies and the effectiveness of interventions, and thus the regions’ contribution to the achievement of the Europe 2020 objectives;