natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Neuvoston direktiivi 96/82/EY, annettu 9. joulukuuta 1996, vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta, EYVL L 10, 14.1.1997, s. 13. ja III
Council Directive 96/82/EC of 9 December 1996 on the control of major-accident hazards involving dangerous substances; OJ L 10, 14.1.1997, p.
12. panee tyytyväisenä merkille komission aikomuksen tarkastella uudelleen direktiiviä 92/91/ETY ja kehottaa pyrkimään yhteisiin normeihin, jotta saman yrityksen työntekijöitä ei kohdeltaisi eri toimipaikoissa eri tavoin; kehottaa lisäksi laatimaan avoimet, tehokkaat ja johdonmukaiset säännöt, joita on sovellettava kaikkiin avomerellä työskenteleviin, sekä arvioimaan nykyisen lainsäädännön tehokkuutta ja mahdollisuuksia sen yhdenmukaistamiseen tulevaisuudessa;
Welcomes the fact that the Commission intends to review Directive 92/91/EEC, and calls for an approach based on common standards, in order to avoid disparities in treatment between workers within the same company, depending on their place of work; calls, furthermore, for a transparent, efficient, consistent set of rules applying to all employees working in the offshore sector, and for an assessment of both the effectiveness of existing legislation and the possibilities for future harmonisation of legislation;
Ehkäisy, tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihto
Prevention, Exchange of information and best-practice
37. kehottaa seuraamaan säännöllisesti työntekijöiden terveyttä avomeren öljyn- ja kaasunporaustoiminnassa; suosittelee, että työntekijöiden fyysistä ja psyykkistä terveyttä tutkittaisiin lääkärintarkastuksilla vähintään kerran vuodessa;
Calls for the provision of regular, specific medical follow-up care for workers exercising their activities within the offshore oil and gas sector; recommends that a medical examination covering workers’ physical and psychological health should be carried out at least once a year;
47. katsoo, että öljy- ja kaasualan toimijoita olisi lupamenettelyn yhteydessä ja koko toimintavaiheen ajan sekä avomerellä toteutettavien hankkeiden kaikissa vaiheissa (poraus, toiminta ja käytöstäpoistaminen) vaadittava osoittamaan, että niillä on riittävät taloudelliset valmiudet, joiden turvin ne voivat korjata erityistoimiensa mahdollisesti aiheuttamat ympäristövahingot, mukaan lukien vaikutuksiltaan suurten vaikkakin epätodennäköisten onnettomuuksien aiheuttamat vahingot – joko alan keskinäisten pakollisten korvausjärjestelmien tai pakollisten vakuutusjärjestelmien tai rahalliset vakuudet takaavien yhdistettyjen järjestelmien kautta;
Considers that oil and gas operators must be required, in the licensing procedure and throughout the operational period and at all phases of offshore projects (exploratory, operational and decommissioning), to demonstrate that they have sufficient financial capacity in place to secure remediation in relation to environmental damage caused by the specific activities they carry out, including those caused by high-impact, low-probability incidents – whether through mandatory industry mutual schemes, through mandatory insurance, or through a mixed scheme which guarantees financial security;
54. pitää tärkeänä harjoittaa kohdistettua ja innovoivaa tieteellistä tutkimusta, jotta porauslauttojen toimintaa voidaan valvoa automaattisilla järjestelmillä ja sulkemisella, millä voidaan lisätä poraus- ja etsintätoimien ja paloturvallisuustoimien luotettavuutta äärimmäisissä sääolosuhteissa;
Considers it essential to conduct targeted and innovative scientific research with a view to making it possible to use automatic systems to monitor drilling rig operations and shut-downs and thereby increase the reliability of drilling and exploitation operations and fire-safety systems in extreme weather conditions;
56. toteaa, että toimialalla on ensisijainen vastuu katastrofeihin reagoimisesta; suhtautuu myönteisesti toimialan yhteisiin aloitteisiin öljyvuotojen torjumista koskevien resurssien kehittämiseksi, mobilisoimiseksi ja käyttämiseksi; korostaa, että julkisen sektorin rooli on merkittävä katastrofivalmiuden sääntelyssä, turvallisuudessa ja koordinoinnissa;
Recognises that industry bears the primary responsibility for reacting to disasters; welcomes joint industry initiatives to develop, mobilise and deploy resources to counter oil spills; stresses that the public sector has an important role in the regulation, safety and coordination of a disaster response;
58. kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan, että toimilupien myöntämisjärjestelmä sisältää riittävät rahoitusvälineet, joiden avulla öljyvuodon tai kaasuvuodon taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristövahinkojen korvaaminen voidaan varmistaa suuronnettomuuksien varalta;
Calls on the Member States and the Commission to ensure that the licensing system includes protection financing instruments apt to ensure that in the event of major incidents the necessary financial resources can be urgently mobilised to compensate for the economic, social and environmental losses occasioned by an oil spill or gas leak;
a) kaikki alukset eivät pysty toimimaan olosuhteissa, joissa leimahduspiste on < 60 °C;
(a) not all vessels can work in atmospheres with a flashpoint below 60º;
b) sopimuksia on parannettava siten, että ne sallivat pitempiaikaiset öljynkeräysoperaatiot;
(b) contracts need to be improved to allow longer oil recovery operations;
c) nykyisen verkoston aukot on poistettava;
(c) gaps in the current network need to be covered;
d) olisi tarkasteltava mahdollisuuksia turvautua öljyverkkojen käytön kaltaisiin uusiin tekniikoihin;
(d) new techniques need to be explored such as working with oil nets;
Komission hoitama seuranta- ja tiedotuskeskus. roolia jäsenvaltioiden ja toimialan hätätilatoimien täydentäjänä;
Monitoring and Information Centre, operated by the Commission. in complementing the emergency response mechanisms of the Member States and industry;
Komission tiedonanto "Meriosaaminen 2020: meritiedolla ja seurannalla älykkääseen ja kestävään kasvuun" ( KOM(2010)0461 ). , ja ehdotuksessa asetukseksi yhdennetyn meripolitiikan edelleenkehittämistä koskevasta tukiohjelmasta
Commission Communication entitled "Marine Knowledge 2020", marine data for smart and sustainable growth (COM 2010)0461. and the proposed Regulation establishing a Programme to support the further development of an Integrated Maritime Policy
KOM(2010)0494 . , otetaan huomioon tarve varmistaa saastumisen aiheuttamien uhkien asianmukainen seuranta, jotta voidaan ajoissa määritellä aiheellinen toimintatapa;
COM(2010)0494 . takes account of the need to guarantee appropriate monitoring of pollution threats in order to determine the appropriate course of action in a timely manner;
75. pyytää komissiota tarkistamaan 12. lokakuuta 2010 julkaistussa kertomuksessaan
Asks the Commission to review the position expressed in its report published on 12 October 2010
Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ympäristövastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemisen ja korjaamisen osalta annetun direktiivin 2004/35/EY 14 artiklan 2 kohdan nojalla, KOM(2010)0581 . ilmaisemaa kantaansa, jonka mukaan "tässä vaiheessa [ei] ole riittävästi perusteita ottaa käyttöön pakollista rahavakuutta koskevaa yhdenmukaista järjestelmää"; pyytää, että komissio esittää kertomuksen, joka sisältää kaikki asianmukaiset ehdotukset direktiivin muuttamiseksi jo ennen ympäristövastuudirektiivin 18 artiklan 2 kohdassa säädetyn määräajan umpeutumista;
Report from the Commission to the Council and the European Parliament of Article 14(2) of Directive 2004/35/CE on environmental liability with regard to the prevention and remedying of environmental damage COM(2010)581. concluding "that there is not sufficient justification at the present time for introducing a harmonised system of mandatory financial security"; urges the Commission not to wait for the deadline set under Article 18(2) of the Environmental Liability Directive to submit a report, which shall include any appropriate proposals to modify the directive;
Ympäristövastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemisen ja korjaamisen osalta 21. huhtikuuta 2004 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/35/EY, EUVL 143, 30.4.2004, s. 56. soveltamisalaa olisi laajennettava siten, että "saastuttaja maksaa" -periaatetta ja tiukkaa vahinkovastuuta sovellettaisiin kaikkiin merivesille ja luonnon monimuotoisuudelle aiheutettuihin vahinkoihin, jotta öljy- ja kaasuyhtiöt voitaisiin saattaa vastuuseen kaikista aiheuttamistaan ympäristövahingoista ja vastaamaan mahdollisista vahingoista täysimääräisesti ilman ylärajaa toimijoiden hallussa olevien vakuusvarojen avulla;
Directive 2004/35/EC of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 on environmental liability with regard to the prevention and remedying of environmental damage; OJL 143, 30.4.2004, p.
79. katsoo, että komission on selvitettävä, voidaanko ympäristövahinkovastuun puitteissa perustaa sellainen korvausrahasto öljykatastrofien varalle, johon sisältyisi rahavakuuteen liittyviä sitovia säännöksiä;
Takes the view that the Commission should examine whether a compensation fund for oil disasters can be created within the framework of environmental liability, which would contain binding financial security provisions;
Suhteet kolmansiin maihin
Relationship with third countries
83. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkossakin osallistumaan G20-kokousten avomerta koskeviin aloitteisiin ottaen samalla huomioon Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS);
Urges the Commission and the Member States to continue to contribute to offshore initiatives within the framework of the G20, while taking into consideration the United Nations Convention on the Law of the Sea (UNCLOS);
Kotimaiset öljy- ja kaasuvarat ovat merkittäviä EU:n energiankulutuksen ja energiavarmuuden kannalta.
Indigenous supplies of oil and gas provide an important contribution to the EU’s energy consumption and energy security.
EU:ssa noin 90 prosenttia öljystä ja 60 prosenttia kaasusta tuotetaan avomerellä.
In the EU over 90% of oil, and 60% of gas, is produced via offshore operations.
Yhdistynyt kuningaskunta ja Tanska. vastaa 80 prosentista EU:n raakaöljyn tuotannosta.
Within the EU, two Member States alone account for about 80% of crude oil production
Norja tuottaa enemmän kuin koko 27 jäsenvaltion Euroopan unioni.
UK & DK whilst Norway produces more than the entire EU27.
Kaikki Euroopan vesillä tapahtuva avomeren öljyn ja kaasun tuotanto ei ole EU:n valvonnassa.
Not all offshore oil and gas activity in European waters occurs in EU-controlled waters.
Esimerkiksi Välimerellä Pohjois-Afrikan rannikolla ja varsinkin Egyptin ja Libyan edustalla on huomattavaa etsintätoimintaa.
In the Mediterranean Sea, for example, there is significant exploration activity off the coast of North Africa, particularly off Egypt and Libya.
Deepwater Horizonin suuronnettomuus sai kaikki öljyn ja kaasun etsintää ja tuotantoa avomerellä harjoittavat arvioimaan uudelleen toimintansa turvallisuutta.
The Deepwater Horizon disaster prompted all those involved in the exploration and extraction of offshore oil and gas to reassess the safety of their industry.
Muun muassa The National Commission on the BP Deepwater horizon spill and Offshore drilling antoi suosituksia, joista monet on nyt pantu täytäntöön.
The National Commission on the BP Deepwater horizon spill and Offshore drilling , among others, made a series of recommendations, many of which have been implemented already.
Euroopassa on Pohjanmerellä edistynyttä tuotantoa, jota harjoitetaan usein erittäin kehittyneillä kentillä ja jota valvotaan pitkälle kehittyneiden ja edistyvien sääntelyjärjestelmien mukaisesti.
Europe has, in the North Sea, mature industries operating in often well-developed fields, under the oversight of mature and evolving regulatory regimes.
Kansallisen komission eräässä ensimmäisistä raportista sanotaan:
One of the first recommendations in the National Commission’s report reads:
"Sisäasiainministeriön olisi kehitettävä Pohjanmeren "turvallisuusarviota" koskevan lähestymistavan kaltainen yksittäisiin laitteistoihin, toimiin ja ympäristöön kohdistettu ennakoiva, riskit ja suoritukset huomioon ottava lähestymistapa"
"The Department of the Interior should develop a proactive, risk-based performance approach specific to individual facilities, operations and environments, similar to the “safety case” approach in the North Sea."
Ohjailevat järjestelmät ovat periaatteessa reaktiivisia eivätkä kykene jatkuvasti parantamaan toimintalinjoja ja käytänteitä, jota tarvitaan, jotta voidaan pysyä mukana yhä niukempia ja hankalammin hyödynnettäviä hiilivetyreservejä tavoittelevan toimialan kehityksessä.
Prescriptive regimes are fundamentally reactive, unable to drive the continuous improvement in policies and practices necessary to keep pace with an evolving industry chasing scarcer, and less accessible, hydrocarbon reserves.
Hankkeita onkin arvioitava yksittäin paikkakohtaisten ympäristöolosuhteiden ja teknisten edellytysten perusteella.
Instead, projects must be assessed individually on the basis of site-specific environmental and technical conditions.
HPHT-porausaukoissa on erilaiset riskit kuin porausaukoissa, joihin on lisättävä painetta öljyn nostamiseksi.
HPHT wells pose different risks to those where pressure needs to be introduced to extract oil.
Vaikka veden syvyys epäilemättä vaikuttaa poraamisen tekniseen haasteellisuuteen ja pilaantumista estäviin toimii, kaikki "syvä meri" ei ole vaarallista eikä kaikki "matala meri" ole turvallista.
Whilst water depth certainly influences the technical challenge of drilling and pollution-response efforts, not all ’deepwater’ is dangerous and not all ’shallow-seas’ are safe.
"Turvallisuusarvio" on riskiin perustuva, paikkakohtainen lähestymistapa, joka edellyttää toiminnanharjoittajilta, että ne osoittavat asianomaisille terveys- turvallisuus- ja ympäristöviranomaisille, että riskejä on harkittu ja riskinhallintatoimia on toteutettu.
The ’safety case’ is a risk-based, site-specific approach which requires operators to demonstrate to the relevant national health, safety and environmental authorities that all risks have been considered and controls implemented.
Kaikkiin jäljelle jääviin riskeihin on sovellettava ALARP-periaatetta
Any residual risks should correspond to the ALARP principle.
Ennen porausta asetettavilla sääntelyllisillä "kiinnekohdilla" varmistetaan, että toiminta ei ole automaattista ja että toimia ei voida aloittaa ennen kuin riskit on arvioitu ja toteutettu toimia niiden minimoimiseksi.
Regulatory ’hold-points’ prior to drilling ensure that activity is not automatic but that operations cannot commence until risks have been considered and mitigated.
Mikään uusi ehdotus ei saa heikentää tällaisten jäsenvaltioissa jo voimassa olevien sääntelynormien tehokkuutta, vaan pikemminkin on ulotettava parhaat käytänteet koskemaan kaikkia EU:n vesiä ja varmistettava, että ne pannaan tinkimättä täytäntöön.
Any new proposal must not diminish the effectiveness of such regulatory standards already in place in Member States, but rather look to extend best-practice to all EU waters, whilst ensuring it is rigorously implemented.
Yhdysvalloissa lupien myöntäminen ja terveys- ja turvallisuustoimet on annettu yhden viraston hoidettaviksi.
In the U.S. licensing and health and safety functions were consolidated in a single agency.
Se on johtanut sisäisiin jännitteisiin ja tavoitteiden sekaannukseen ja asettanut järjestelmän alttiiksi ulkoisille vaikutuksille.
This led to internal tensions, a confusion of goals and made it susceptible to outside influence.
Pitää sen vuoksi suositeltavana, että jäsenvaltiot erottavat lupien myöntämisen terveys- ja turvallisuuskysymyksistä.
It is therefore advisable that Member States separate the licensing process from health and safety issues.
Sääntelykehyksen virittäminen on tärkeää, mutta lainsäädäntö on tehokasta ainoastaan, jos sen täytäntöönpanoa valvotaan.
Setting the tone of the regulatory framework is important but any legislation is only effective if it is well enforced.
Noudattamisen varmistamiseksi on tärkeää, että kyseiset porausolosuhteet hyvin tuntevat ja toiminnanharjoittajien luottamuksen saaneet asiantuntijat toteuttavat säännöllisesti tarkastuksia.
To this end, regular inspection by specialists, well acquainted with the particular drilling conditions and trusted by the operators, is essential to ensure compliance.
Näitä erittäin hyvin koulutettuja tarkastajia ja varsinkin niitä, joilla on huomattava kokemus, on sääntelytehtävissä hyvin vähän.
Such highly-trained inspectors, especially those with significant experience, are a scarce regulatory resource.
Kaikissa aloitteissa, joissa tarkastajia lähetetään, vaihdetaan tai joissa toteutetaan rajatylittäviä tarkastuksia, olisi tunnustettava tämä tosiasia ja vahvistettava tarkastajien arvoa sen sijaan, että elintärkeitä voimavaroja otetaan muualle.
Any initiatives that second, exchange, or even create cross-border, inspectors should acknowledge this reality and add value rather than drain vital resources.
Vaikka jäsenvaltiot, joiden toiminta merellä ei ole laajaa, voivat saada mittakaavaetua jakamalla tarkastuslaitoksia, jakamista ei saa pitää tekosyynä heikommalle valvonnalle.
Whilst there may be economies of scale for Member States with limited offshore activity to share inspectorates this must not be an excuse for lower levels of oversight.
Poraustoiminnasta on mainittava erityisesti, että kaivojen turvallisuus sekä maalla että merellä edellyttää aina kaksinkertaisia turva-aitoja.
A specific operational consideration which merits particular mention is that fundamental well safety, both onshore and offshore, requires two tested barriers at all times.
Laitteet, kuten vuotojen estäjät, olisi testattava säännöllisesti.
Equipment, such as blowout preventers should be tested frequently.
Olisi kaikin tavoin edistettävä vuoropuhelua ja kannustettava yhteisiä aloitteita kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä ja käytettävä siinä mallina NSOAFia
Every effort should be made to foster dialogue, and encourage joint initiatives, between national competent authorities, with the NSOAF
Välimeren, Itämeren ja Mustanmeren alueet voivat hyötyä vastaavista foorumeista, joissa sääntelijät arvioivat teollisuuden kehitystä ja parhaita käytänteitä, reagoivat onnettomuuksiin ja levittävät tietoa muun muassa toteuttamalla monikansallisia tarkastushankkeita ja luomalla työryhmiä, jotka raportoivat säännöllisesti pidettäville yleiskokouksille.
The Mediterranean, Baltic and Black seas can benefit from an equivalent forum where regulators assess industry trends and best-practice, react to incidents and spread knowledge, inter alia, by undertaking multi-national audit projects and establishing working groups reporting to regular plenaries.
Tehokkaan toiminnan varmistamiseksi näihin foorumeihin on otettava mukaan kaikki merkitykselliset kansalliset toimivaltaiset viranomaiset riippumatta siitä, ovatko ne EU:ssa vai sen ulkopuolella.
To work effectively, these forums should incorporate all relevant national competent authorities, irrespective of whether they’re in the EU or not.
Ydinvoimateollisuudessa onnettomuuksista ilmoittaminen IAEA:lle on pakollista.
In the nuclear industry incident-reporting to the IAEA is mandatory.
Esimerkiksi OSPAR 'Report on Discharges, Spills and Emissions'. ja vaikka muita kuin sääntelyyn liittyviä kanavia voidaan käyttää havaintojen levittämiseen
OSPAR 'Report on Discharges, Spills and Emissions' and whilst non-regulatory channels can disseminate ensuing lessons
Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi koottava tietoa onnettomuusilmoituksista ja julkaistava ne hyvissä ajoin, ottaen asianmukaisesti huomioon kaupallisesti arkaluonteiset tiedot.
National competent authorities should collate information from incident-reporting, and publicise it in a timely way, with due regard for commercially sensitive information.
Komission olisi arvioitava erilaisten nykyisten tiedotuskanavien tehokkuutta ennen kuin arvioidaan, tarvitaanko mahdollisesti uusia rajatylittäviä aloitteita.
The Commission should assess the efficacy of the various existing information channels before assessing the need for any new cross-border initiatives.
Työntekijöiden osallistuminen
Workforce engagement
Tiukan turvallisuuskulttuurin luomiseksi on oleellista, että offshore-työntekijät otetaan mukaan työterveys- ja turvallisuusaloitteisiin, sillä usein juuri he kykenevät parhaiten tunnistamaan työterveyden ja -turvallisuuden parantamisen tiellä olevat esteet.
To develop a rigorous safety-culture, it is vital to engage the offshore workforce in health and safety initiatives, as they are often the best placed to identify barriers to improved health and safety performance.
Yhdistyneen kuningaskunnan Step Change in Safety -ohjelma perustettiin edistämään työturvallisuuteen liittyvää suhtautumista siten, että otetaan mukaan työntekijät, kehitetään yhteisiä normeja ja julkaistaan parhaita käytänteitä.
The UK’s Step Change in Safety programme was established to foster a strong cultural attitude around safety, by engaging with the workforce, developing common standards and publishing best practice.
Öljyn ja kaasun avomerituotanto voi olla ylpeä henkilöstön terveyteen ja turvallisuuteen liittyvien tilastotietojen kohentumisesta.
The offshore oil and gas industry boasts an improving health and safety record for personnel.
Huomion kiinnittäminen henkilöstön turvallisuuteen ei saa kuitenkaan siirtää huomiota pois menettelyistä, erityisesti onnettomuuksien torjumisesta ja johdosta.
However, focus on the safety of personnel should not detract from that of procedures, especially in the scope of disaster prevention and management.
Määrätietoinen onnettomuuksien hallintaa koskeva koulutus on keskeisen tärkeää.
Robust training for disaster-management scenarios is vital.
Esimerkiksi maailmalla on jo normina, että kaikki poraustoiminnan harjoittajat käyvät kaivonhallintakursseja (joihin sisältyy koulutus suuronnettomuustilanteita varten).
For example, globally it is already standard for all drill operators to undergo well control courses (which include training to react to disaster scenarios).
Monet Deepwater Horizonin suuronnettomuuden turvallisuusvirheistä näyttivät johtuneen kyseiseen toimintaan liittyvistä kulttuurinäkökohdista.
Many of the safety failures of the Deepwater Horizon disaster seemed to derive from cultural aspects of that operation.
Pahimman ennakoiminen
Anticipating the worst
Paikkakohtaisen valmiussuunnitelman esittäminen, siitä kuuleminen ja sen hyväksyminen on oltava keskeinen osa sääntelymenettelyä.
The submission, consultation, and approval of a site-specific contingency plan should be a vital step of the regulatory procedure.
Suunnitelmissa olisi tunnistettava potentiaaliset vaarat, arvioitava pilaantumisen lähteet ja vaikutukset, hahmoteltava torjuntastrategia, joka voi sisältää huojennuskaivojen poraussuunnitelmia, ja määriteltävä asianmukaiset torjuntavälineet.
These plans should: identify potential hazards; assess pollution sources and effects; outline a response strategy, which may include drilling plans for a relief well and identify appropriate response equipment.
Mitään toimia ei saisi aloittaa ennen kuin valmiussuunnitelma on hyväksytty.
No operations should start until a contingency plan has been approved.
Monimutkaisten kaivojen tai vaativien porausolosuhteiden osalta valmiussuunnitelma olisi arvioitava sääntelyyn perustuvien hyväksyntämenettelyjen yhteydessä.
For complex wells, or challenging drill conditions, the contingency plan should be assessed at the same time as other regulatory approval processes.
Asianmukaisten torjuntavälineiden puute kasvatti Deepwater Horizon -suuronnettomuuden vaikutusta.
The impact of the Deepwater Horizon disaster was magnified by a lack of appropriate containment equipment.
Tämä suuronnettomuus antoi käytännöllistä tietoa valmiusjärjestelmien ja öljynkeräysvälineiden suunnittelua varten.
Concrete lessons from this disaster should inform the design of stand-by systems and equipment for recovery purposes.