natgillin/translations-raw huggingface dataset:
N. katsoo, että nykyisellä eurooppalaisella hankkeella ei voida korvata jo olemassa olevia Alzheimerin taudin ja muiden dementian muotojen torjuntaan tähtääviä kansallisia suunnitelmia, vaan sen avulla olisi pyrittävä parantamaan asiaa koskevan eurooppalaisen tutkimuksen koordinointia,
N. whereas this European initiative is not intended to replace existing national plans to combat Alzheimer's disease and other forms of dementia, but should instead be used as a means of coordinating European research in this area more effectively,
O. toteaa, että dementia on tuhoisa potilaalle itselleen, mutta jos riittäviä ja korkealaatuisia palveluja ei ole saatavana, siitä voi tulla raskas taakka myös potilaan omaisille ja hoitajille niiden henkisten, fyysisten ja taloudellisten vaikeuksien vuoksi, joita erityyppisistä dementiasairauksista kärsivien omaiset ja ystävät joutuvat kohtaamaan; ottaa huomioon, että jokaisessa perheessä, jossa on dementiapotilas, keskimäärin kolme henkilöä kantaa suoraan pääasiallisen taakan, mikä tarkoittaa, että dementiat koskettavat suoraan arviolta 19:ää miljoonaa eurooppalaista,
O. whereas dementia is a devastating disorder for the patients themselves but can also, if adequate services of good quality are not provided, become a very heavy burden placed on the shoulders of the patients’ relatives and carers, due to the emotional, physical and financial difficulties faced by the relatives and friends of those affected by all types of dementia; whereas in every family with a patient, on average three persons directly bear the brunt, meaning that an estimated 19 million Europeans are directly affected by dementias,
P. toteaa, että Alzheimerin taudista kärsiville henkilöille ei ole tarjolla riittävästi laitoshoitoa ja että tilanne vielä pahenee tulevaisuudessa; toteaa, että ei ole riittävästi terveydenhoitohenkilöstöä ja sosiaalityöntekijöitä huolehtimaan Alzheimerin taudista kärsivistä henkilöistä ja että tämä pula pahenee entisestään tulevaisuudessa; toteaa myös, että on selvää, että näiden potilaiden kannalta parasta on auttaa heitä pysymään tutussa kotiympäristössä,
P. whereas there is a shortfall in capacity in institutional care for people suffering from Alzheimer’s disease, and that shortfall will worsen in the future; whereas there is a shortage of healthcare professionals and social workers caring for people suffering from Alzheimer’s, and that shortage will increase in future; whereas at the same time it is clear that the best thing for such people is to assist them to remain in their familiar environment at home,
Q. katsoo, että dementiaa sairastavien hoidon ja hoitajien tukitoimien yhteydessä Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden on pyrittävä kolmeen tavoitteeseen, jotka ovat laadukkaan hoidon takaaminen sairaille, lepoajan takaaminen hoitajille heidän tarpeitaan vastaavasti ja sen varmistaminen, että sairaat voidaan hoitaa kotona tai laadukkaissa ja innovatiivisissa hoitolaitoksissa,
Q. whereas, in connection with the care of dementia sufferers and support for carers, the European Union and the Member States must pursue a threefold objective: provide high-quality care for sufferers, ensure that carers can take advantage of periods of respite tailored to their needs, and ensure that sufferers can be looked after at home or in high-quality, innovative care facilities,
R. katsoo, että nykyisten etälääketieteen palvelujen avulla voidaan tukea huomattavasti Alzheimerin taudista kärsiviä potilaita ja heidän hoitajiaan ja siten parantaa potilaiden elämänlaatua heille tutussa ympäristössä ja tarjota hyvä vaihtoehto laitoshoidolle,
R. whereas modern telemedicine services can deliver very effective support for patients suffering from Alzheimer’s, and for their carers, and can thus contribute to a better quality of life for patients in their familiar environment and provide a good alternative to institutional care,
S. katsoo, että Alzheimerin tauti leimaa siihen sairastuneet ja että muiden ihmisten suhtautuminen sairauteen ja siitä kärsiviin henkilöihin johtaa sairaiden ja heidän läheistensä eristymiseen; katsoo, että yleinen suhtautuminen ongelmaan on edelleen väärä, mikä johtaa sekä potilaiden että heidän perheidensä sosiaaliseen syrjäytymiseen; katsoo tämän vuoksi, että olisi tiedettävä enemmän dementiaan liittyvästä leimautumisesta, ennakkoluuloista ja syrjinnästä, ja että tarvitaan tutkimusta myös siitä, miten estetään dementiaa sairastavien sosiaalinen syrjäytyminen ja kannustetaan heitä aktiiviseen kansalaisuuteen, joka auttaa heitä säilyttämään ihmisarvon ja arvostuksen,
S. whereas there is a stigma attached to Alzheimer’s disease and public attitudes towards the illness and the persons affected by it leave sufferers and their families and relatives isolated; whereas the overall approach to the problem is still the wrong one, leading those affected and their relatives to their social exclusion; whereas, therefore, there is a need for better understanding of the stigma, prejudice and discrimination associated with dementia whilst research is also needed on how to prevent social exclusion and encourage active citizenship so as to maintain the dignity and respect of the people with dementia at the core of any action,
T. katsoo, että potilaiden elämänlaadun parantaminen liittyy usein potilaiden omaisten tunne-elämään,
T. whereas enhancing the quality of the patients is often linked to the emotional lives of the patients' relatives,
U. toteaa, että tukiryhmät ovat potilaiden omaisille soveltuvia kohtauspaikkoja, joissa he saavat tukea ja oppivat "tietoista vastuuta",
U. whereas Support Groups represent a suitable space for group thinking to support and share the ‘conscious responsibility’ of the patients’ relatives.
V. katsoo, että Alzheimerin tautia ja muita dementian muotoja ei saisi pitää ikääntymiseen kuuluvana normaalina ongelmana, vaan potilailla olisi oltava oikeus sopivaan hoitoon, lääkärin apuun ja erityishoitomuotoihin,
V. whereas Alzheimer’s and the other forms of dementia should not be perceived as a normal problem faced by individuals as part of the ageing process without them being entitled to suitable treatment, medical assistance and specialised care,
W. toteaa, että vaikka Alzheimerin tautia koskeva yleinen tietoisuus ja tieteellinen tietämys ovat lisääntyneet huomattavasti erityisesti sen suhteen, miten tautia luonnehditaan paitsi kliinisenä dementiana myös dementiaa edeltävien oireiden esiintymisenä, hoitovaihtoehdot rajoittuvat edelleen oireenmukaiseen lääkitykseen; toteaa, että jäsenvaltioiden välillä ja jopa niiden sisällä on tällä hetkellä hätkähdyttäviä eroja ja puutteita henkilökunnan koulutuksessa ja pätevyydessä sekä hoitolaitteissa diagnoosin tekemistä ja tutkimusta varten, ja ottaa huomioon, että Alzheimerin taudin diagnoosi tehdään usein vasta vuosien kuluttua taudin puhkeamisesta, mikä viivyttää sairauden hidastamiseksi mahdollisesti annettavaa hoitoa,
W. whereas, although social awareness and scientific knowledge of Alzheimer’s disease have increased substantially, underlining in particular how the disease is characterised not only by clinical dementia but also by the onset of pre-dementia earlier in time, therapeutic options are still limited to symptomatic drugs; whereas there are currently striking disparities between and even within Member States and shortcomings in terms of staff training and qualifications and the availability of equipment needed for diagnosis and research and whereas the diagnosis of Alzheimer’s often takes place years after the onset of the disease, thus delaying any possible treatment to slow down the disease,
X. ottaa huomioon, että viimeaikaiset edistysaskeleet luotettavien biomarkkereiden käytössä ovat kannustaneet kehittämään uusia kriteereitä Alzheimerin taudin määrittelemiseksi kliinisenä kokonaisuutena, joka kattaa muistin ja kognitiivisten taitojen huononemisvaiheen lisäksi myös varhaisemman vaiheen,
X. whereas recent advances in the use of reliable biomarkers for Alzheimer’s disease have stimulated the development of new criteria defining Alzheimer’s disease as a clinical entity encompassing not only a phase affecting memory and cognition, but also an earlier phase,
Y. toteaa, että Alzheimerin tauti ja muut dementiat eivät koske ainoastaan ikääntyneitä vaan ne voivat kehittyä myös nuorille; katsoo, että olisi syytä parantaa nuorten sairastuneiden diagnoosin saantia, tutkimusta ja hoito-, tuki- ja asumispalveluja,
Y. whereas Alzheimer’s disease and the other forms of dementia do not affect just the elderly, but may also be developed by young people; whereas access to diagnostic services, research and care, support and accommodation should be improved for young sufferers,
Z. ottaa huomioon, että lisäämällä yleisön ja ammattihenkilöstön tietoisuutta Alzheimerin taudista sekä kansallisella että eurooppalaisella tasolla voidaan auttaa ihmisiä tunnistamaan taudin ensimmäiset merkit, hakemaan varhaista diagnoosia ja hoitoon pääsyä sekä palveluja varhaisessa vaiheessa,
Z. whereas raising greater public and professional awareness about Alzheimer’s disease, both at national and European level, should empower the population to recognise the first signs of the disease, seek early diagnosis, and access treatment and services at an early stage,
AA. katsoo, että huomion kiinnittäminen enemmän Alzheimerin taudin dementiaa edeltävään vaiheeseen voisi osaltaan auttaa kehittämään asianmukaisia hoitotoimia, joilla kyetään hidastamaan taudin etenemistä ja viime kädessä viivyttää potilaan tilan kehittymistä vakavaksi Alzheimerin taudiksi, joka on taudin kaikkien vammauttavin muoto,
AA.whereas a greater focus on the pre-dementia phase of Alzheimer’s disease could contribute to supporting the development of appropriate therapeutic interventions capable of slowing down the disease’s progression, and ultimately delaying patients’ entry into severe Alzheimer’s, i.e. the most debilitating form of the disease,
AB. ottaa huomioon, että tehokkaiden tautiin vaikuttavien lääkeaineiden kehittäminen (pelkästään oireita lieventävien lääkeaineiden sijasta) on Alzheimerin tautia sairastavien kannalta ratkaisevan tärkeä ja kiireellinen tehtävä, joka on vielä täyttämättä,
AB.whereas the development of effective disease-modifying agents (as opposed to purely symptomatic agents ) represents an area of critical and urgent unmet need for patients with Alzheimer’s disease,
AC. toteaa myös, että Alzheimerin taudin diagnoosissa, joka tehdään lähes 70 prosentissa dementiatapauksista, ei oteta täysin huomioon taudin yhteydessä havaittavien aivovaurioiden moninaisuutta ja sitä, että tauti ei patologisesti ja kliinisesti ole samanlainen nuorilla ja vanhoilla,
AC.whereas, furthermore, the diagnosis of Alzheimer’s disease delivered in almost 70 % of cases of dementia fails to take full account of the variety of cerebral lesions encountered in sufferers and of the fact that young and elderly sufferers do not show the same pathological and clinical picture,
3. kehottaa neuvostoa ja komissiota ottamaan huomioon dementian, kun ne valmistelevat tulevia toimia ennaltaehkäisevän terveyspolitiikan alalla, erityisesti sen yhteyden sydän- ja verisuonisairauksiin, mielenterveyteen, fyysiseen aktiivisuuteen, terveyskasvatukseen ja uuteen teknologiaan,
Calls on the Council and the Commission to take account of the concept of dementia when preparing future actions in the area of preventive health policy, notably in relation to its interaction with cardiovascular illnesses, mental health, physical activity, education in the field of health and new technologies;
9. korostaa, että Alzheimerin taudin puhkeamista tai sen etenemistä hidastavan tehokkaan hoidon löytämistä on pidettävä äärimmäisen tärkeänä;
Stresses that discovering effective interventions that prevent the onset of or delay Alzheimer’s progression must take on an all encompassing urgency;
15. kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että Alzheimerin taudin puhkeamista hidastavat lääkkeet ovat kaikkien taudista kärsivien saatavilla eivätkä pelkästään niiden, joiden tauti on todettu vakavaksi;
Encourages Member States to ensure that drugs able to slow the onset of Alzheimer’s are made available to all patients suffering from the disease and not only patients who are diagnosed with severe cases of Alzheimer’s;
32. korostaa kotiavun merkitystä sairaille ja vanhuksille sekä hyväntekeväisyys- ja vapaaehtoisjärjestöjen huomattavaa panosta Alzheimerin tautia ja muita ikään liittyviä sairauksia sairastavien potilaiden auttamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään kumppanuuksia tällaisten järjestöjen kanssa tukemalla niiden toimintaa; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita osoittamaan arvostusta kyseisiä sairauksia potevien henkilöiden omaishoitajien antaman hoidon merkitykselle ja tunnustamaan sen;
Stresses the importance of home help for patients and for the elderly, and the vital contribution made by non-profit and voluntary organisations in the care of Alzheimer’s patients and those suffering from other age-related diseases; encourages the Member States to create forms of partnership with those organisations and support for their activities; calls on the Member States, in addition, to give due credit and recognition to the role played by the informal care provided by the relatives of those suffering from these diseases;
41. tunnustaa suuren panoksen, jolla perheet, hoitajat ja yhteisöt auttavat potilaita toteuttamaan potentiaaliaan ja pyytää jäsenvaltioita tukemaan perheitä, hoitajia ja yhteisöjä;
Recognises the vital contribution families, carers and communities play in enabling suffering patients to realise their potential and asks the Member States to support family, carers and community life;
43. suosittelee, että komissio tutkisi, miten dementiaa sairastavien ihmisen oikeuksia, mukaan luettuna hoitotestamentit (living will) ja huoltajuusjärjestelmät, koskevia EU:n aloitteita voidaan laajentaa;
Recommends that the Commission examine how EU initiatives in the field of rights of people with dementia, including the use of advance directives (living wills) and the issue of guardianship systems, can be extended;
50. kannustaa jäsenvaltioita kehittämään eri ammattikuntia yhdistäviä ja monialaisia henkilökohtaisia hoitosuunnitelmia, joita koordinoi yksi vastaava lääkäri diagnoosin ilmoittamisesta lähtien, ja helpottamaan kotihoitoa käyttämällä tehokkaammin monialaisia ja erikoistuneita kotihoito- ja kotiapupalveluja, älykotisovelluksia ja uutta tieto- ja viestintätekniikkaa;
Encourages the Member States to develop personalised pathways for multiprofessional and multidisciplinary care and support coordinated by a single reference person from the moment the diagnosis is notified, in order to facilitate home-based care through increased use of multi-purpose and specialised home help and care services, home automation and new information and communication technologies;
63. kehottaa komissiota ja neuvostoa tutkimushankkeiden yhteydessä vaalimaan kumppanuuksien kehittämistä sekä julkisten laitosten että yksityisten ja julkisten laitosten välillä ja siten valjastamaan yksityisen ja julkisen sektorin välineet, resurssit ja kokemuksen Alzheimerin taudin ja muiden dementian muotojen vaikutusten torjumiseen;
Calls on the Commission and the Council to foster the development, in connection with the implementation of research projects, of partnerships between public institutions and between private and public institutions, thereby harnessing facilities, resources and experience in the private and public sectors to combat the effects of Alzheimer’s and of other types of dementia;
Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle Alzheimerin tautia ja muita dementioita koskevasta eurooppalaisesta aloitteesta on erittäin tärkeä eri politiikkojen ja tämäntyyppisten sairauksien käsittelemistapojen yhteensovittamista koskevien konkreettisten ehdotusten tekemisen kannalta.
The communication from the Commission to the European Parliament and the Council on a European initiative on Alzheimer's disease and other dementias is a fundamental step on the way towards specific proposals to link up the various existing policies and ways of tackling this type of disease.
Tämä aloite puoltaa hyvin paikkaansa ottaen huomioon nykyinen toimenpiteiden hajanaisuus ja epätasa-arvoisuus unionissa sekä eriarvoiset mahdollisuudet saada taudin diagnoosi ja asianmukainen hoito.
Fragmented action, the uneven responses that exist in Europe and the prevalence of unequal conditions regarding access and treatment for the disease provide more than sufficient justification for this initiative.
Lähtien neljästä päätavoitteesta – varhaisen diagnoosin ja elämänlaadun edistäminen; sairauden epidemiologisen tuntemuksen parantaminen ja nykyisen tutkimuksen koordinointi; jäsenvaltioiden keskinäisen solidaarisuuden tukeminen hyvien käytänteiden jakamisen avulla; sekä dementiasairauksista kärsivien oikeuksien kunnioittaminen – komissio ehdottaa useita toimenpiteitä, joita tässä mietinnössä pyritään syventämään.
Basing itself on four key objectives - promoting early diagnosis and quality of life; improving epidemiological knowledge of the disease and coordinating existing research; supporting solidarity between the Member States through sharing best practices; and, finally, respecting the rights of people living with dementias - the Commission is proposing a series of measures which this report aims to take further.
Lisäksi tiedonannossa esitetään täydentäviä toimenpiteitä, joilla pyritään sairauden sosiaalisten ulottuvuuksien parempaan huomioonottamiseen.
Additional measures are also set out aimed at better incorporating the social dimensions of the disease and their implications.
Erityistä huomiota kiinnitetään myös ammattihenkilöstöön ja hoivan tarjoajiin, eri hoitojärjestelmien vahvistamiseen sekä perheenjäsenten ja muiden päivittäin dementian parissa työskentelevien kouluttamiseen ja tukemiseen.
In addition to these aspects, particular attention is paid to health care professionals and providers, action to strengthen the various care systems, and training and support for families and other people coping with dementia on a daily basis.
Potilasyhdistysten antamien tietojen mukaan joka vuosi 1,4 miljoonaa eurooppalaista sairastuu johonkin dementian muotoon.
According to the figures presented by patients' associations, every year 1.4 million citizens living in Europe develop some type of dementia.
Uusi tapaus diagnosoidaan aina 24 sekunnin välein.
A new case is diagnosed every 24 seconds.
Yli 65-vuotiaista arviolta yksi kahdestakymmenestä ja yli 80-vuotiaista yksi viidestä sairastaa dementiaa.
Almost one in 20 people over the age of 65 and one in five over 80 suffer from dementia.
Noin yli 8 miljoonaa 30–99-vuotiasta eurooppalaista kärsii hermostorappeumasairauksista, ja tutkijoiden mukaan tämä lukumäärä voi kaksinkertaistua aina kahdenkymmenen vuoden välein.
It is estimated that more than 8 million Europeans aged between 30 and 99 suffer from neurodegenerative diseases, and scientists anticipate that this number could double every 20 years.
Puolessa näistä tapauksista kyse on Alzheimerin taudista.
Alzheimer's disease is responsible for more than half of these cases.
Huomattavaa on, että ainoastaan kolme prosenttia diagnosoiduista eli yli 40 vuotta diagnoosin tekemisen jälkeen.
It is significant that only 3% of people diagnosed have survived for more than 40 years after receiving their diagnosis.
Hermostorappeumasairaudet ovat nykyään ikääntyneiden toimintavajavaisuuden pääasiallisia syitä, ja näistä sairauksista kärsivien määrän arvioidaan kasvavan huomattavasti.
At present neurodegenerative diseases represent one of the main causes of incapacity among the elderly, and the number of people affected is expected to rise significantly.
Tämä seikka on entistä merkittävämpi, kun otetaan huomioon keskimääräisen eliniänodotteen nousu ja se, että työssäkäyvien suhde eläkkeellä oleviin pienenee.
This fact becomes even more important bearing in mind the increase in average life expectancy and the declining ratio between the number of people working and the number of people who are retired.
Monet dementiasairauksien syyt ovat edelleen tuntemattomia.
Many of the factors that lie at the origin of dementias remain unknown.
On kuitenkin mahdollista tunnistaa joukko riskitekijöitä, jotka lisäävät mahdollisuutta sairastua Alzheimerin tautiin.
However, it is possible to identify a series of risk factors that increase the possibility of contracting Alzheimer's disease.
Näitä ovat muun muassa korkea verenpaine, korkea kolesteroli- ja homokysteiinitaso, älyllisten virikkeiden vähyys, sosiaalisen osallisuuden ja liikunnan puute, liikalihavuus ja diabetes sekä vakavat tai peräkkäiset aivohalvaukset.
These include high blood pressure and high levels of cholesterol and homocysteine; low levels of intellectual stimulation, social activity and physical exercise; obesity and diabetes; and serious or repeated cerebral lesions.
Viimeksi tutkimukset ovat osoittaneet, että Alzheimerin tauti voi johtua neurotoksisen proteiinin kertymisestä aivoihin.
More recently, studies have shown that Alzheimer's disease can develop as a result of the deposition of a neurotoxic protein in the brain.
Näyttää kuitenkin siltä, että kyseessä ei ole ensisijaisesti perinnöllinen tauti, koska niitä perheitä on hyvin vähän, joissa taudin syy on geneettinen.
It seems to have been confirmed that this is not a predominantly hereditary disease, since the number of families in which the disease develops as a result of a genetic disorder is very low.
Alzheimerin tauti aiheutuu monista eri tekijöistä.
Alzheimer's is a disease which results from a combination of many different factors.
Varhainen diagnoosi ja ennalta ehkäisyn asettaminen ensisijalle
Early diagnosis and priority to prevention
Alzheimerin taudin oireet sekoitetaan usein muihin ikääntymisen merkkeihin.
The symptoms of Alzheimer's disease are often confused with common signs of ageing.
Vaikka tutkimuksissa on edistytty ja terveydenhoitoalan henkilöstö on entistä tietoisempi tästä sairaudesta, monet saavat diagnoosin vasta taudin keski- tai myöhäisemmässä vaiheessa.
Despite the scientific progress that has been made and increasing awareness among health professionals, the number of people diagnosed at a moderate or even advanced stage of the disease is still very high.
Tiedetään, että tavallisesti käytetty sairauden diagnosointimenetelmä on eri tekijöiden poissulkeminen.
We also know that the process normally followed in order to reach a diagnosis consists of excluding other conditions.
Niiden henkilöiden määrä, jotka ovat sairastuneet Alzheimerin tautiin mutta eivät tiedä sitä, on edelleen korkea.
The number of people who have the disease without knowing it remains high.
On erittäin tärkeää asettaa ennalta ehkäisevät toimet keskeiselle sijalle kaikissa strategioissa ja panostaa mahdollisimman varhaiseen diagnosointiin.
It is vital to place prevention at the heart of any strategy and to target efforts at obtaining the earliest possible diagnosis.
Potilaan ihmisarvo
Patient dignity
Tähän mennessä ei ole vielä löydetty parannuskeinoa Alzheimerin tautiin.
As yet no cure has been found for Alzheimer's disease.
Nykyiset hoitokeinot perustuvat sellaisten lääkkeiden käyttöön, joiden avulla pyritään potilaiden käyttäytymis- ja kognitiivisiin muutoksiin liittyvien oireiden lieventämiseen ja vakauttamiseen.
Current treatments are based on the use of medication that seeks to mitigate or stabilise the symptoms associated with behavioural and cognitive changes among patients.
On mahdollista hidastaa sairauden etenemistä, mutta toistaiseksi ei ole mahdollista estää asteittaista hermosolujen kuolemista.
It is possible to delay the effects, but it is not yet possible to prevent progressive neuronal loss.
Siksi on tärkeää edistää lääkehoidon lisäksi myös muiden hoitokeinojen käyttöä, joiden avulla kohennetaan potilaiden hyvinvointia.
It is therefore vital to step up extra- pharmacological intervention, promoting interventions that improve the well-being of those affected.
On tarpeen auttaa potilaita sairautensa hyväksymisessä ja omatoimisuuden säilyttämisessä, jotta he voivat elää ihmisarvoista elämää mahdollisimman pitkään.
Helping patients to live with the disease and endeavouring to preserve their autonomy is the way to guarantee a life with dignity for as long as possible.