natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. ottaa huomioon, että kolme vuotta Lehman Brothersin romahduksen jälkeen on toteutettu joitakin toimia rahoituskriisin torjumiseksi; katsoo kuitenkin, että tarvitaan lisätyötä sellaisen kestävän rahoitusalan luomiseksi, joka pystyy selviytymään liiallisesta keinottelusta ja rahoittamaan reaalitaloutta mieluiten pitkän aikavälin investointitarpeiden ja työpaikkojen luomisen avulla; ottaa huomioon, että talouden ohjausjärjestelmän uudistusten yhteydessä ei ole käsitelty riittävästi koko maailman ja unionin tason epätasapainotiloja,
C. whereas three years after the collapse of Lehman Brothers, some steps have been taken to counter the financial crisis; whereas, however, further work is needed to establish a sustainable financial sector able to cope with excessive speculative behaviour and to finance the real economy, preferably through funding long-term investment needs and the creation of jobs; whereas the economic governance reforms have not sufficiently addressed the issue of imbalances at global and EU level,
D. ottaa huomioon, että komission arvioiden mukaan tuotanto putoaa vuoteen 2013 mennessä noin 4,8 prosentilla bkt:stä ja että seuraavan vuosikymmenen aikana sen arvellaan putoavan selkeästi alhaisimmalle tasolleen yli 20 vuoteen
D. whereas output is forecast by the European Commission to fall by about 4.8% of GDP by 2013 and, over the next decade, to be significantly lower than over the last 20 years
European Commission, Impact of the current Economic and Financial crisis on potential output, Occasional Papers 49, June 2009, Table V, Page 33 (
European Commission, Impact of the current Economic and Financial crisis on potential output, Occasional Papers 49, June 2009, Table V, Page 33 (
E. katsoo, että finanssikriisi on laukaissut taloudellisen ja sosiaalisen kriisin, joka on johtanut eräissä maissa poliittiseen kriisiin;
E. whereas the financial crisis has triggered an economic and social crisis leading in some countries to a political crisis,
F. ottaa huomioon, että kriisi paljastaa luottamus- ja näkemyspulan EU:n sisällä,
F. whereas the crisis reveals a lack of trust, confidence and vision within the EU,
G. ottaa huomioon, että sosiaalisen markkinatalouden ja sen arvojen kehittäminen on Euroopan unionin merkittävä tavoite,
G. whereas further building on the social market economy and its values is an essential goal of the European Union,
H. toteaa, että suhteellisesti vauraiden ihmisten määrä on lisääntynyt, mutta samalla taloudellinen ja yhteiskunnallinen kuilu ovat leventyneet,
H. whereas the number of people living in relative prosperity has increased, but economic and social gaps have at the same time widened,
I. katsoo, että maailmanlaajuinen rahoituskriisi on vaikuttanut vakavasti vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen, erityisesti tavoitteen, jonka mukaan maailmanlaajuinen köyhyys tulee puolittaa vuoteen 2015 mennessä,
I. whereas the global financial crisis has had a severe impact on progress towards achieving the Millennium Development Goals (MDGs), and, in particular, the goal of halving global poverty by 2015,
J. ottaa huomioon, että kriisi on osoittanut tarpeen edetä kohti todellista unionin talouden ohjausjärjestelmää, joka muodostuu järjestelmällisestä yhdistelmästä eri politiikkoja, joiden avulla voidaan taata kestävä kasvu, vakaa ja laadukas työllisyystilanne, budjettikuri, kohtuuttoman makrotaloudellisen epätasapainon korjaaminen, EU:n talouden kilpailukyky ja tuottavuus ja rahoitusmarkkinoiden tiukempi sääntely ja valvonta sekä riittävä mekanismi finanssikriisin ratkaisemiseksi,
J. whereas the crisis has made clear the need for progress towards establishing a genuine economic governance of the Union, consisting of a systematic set of policies designed to ensure sustainable growth, good stable jobs, budgetary discipline, the correction of excessive macro-economic imbalances, competitiveness and productivity in the EU’s economy, and stricter regulation and supervision of financial markets, as well as a suitable mechanism for resolving the financial crisis,
K. ottaa huomioon, että unionin kestävän kasvun takaamiseksi ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi on kohdennettava uudelleen käyttämättä jääneet maksumäärärahat kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskeville yhteisön ohjelmille ja tehostettava EIP:n myöntämiä lainoja ja pantava täytäntöön julkisia ja yksityisiä sijoittajia houkuttelevat obligaatiomarkkinat, joiden avulla voidaan rahoittaa koko unionia hyödyttäviä yhteisiä hankkeita (erityisiä hankkeita koskevat obligaatiot),
K. whereas in order for sustainable growth to be guaranteed in the Union and for the objectives of the Europe 2020 strategy to be achieved, it is necessary to redeploy unused payment appropriations to joint programmes targeting growth, competitiveness and employment, and to leverage EIB loans and set up a project bond market that attracts public and private investors and can be used to fund joint projects of interest to the Union as a whole (bonds for specific projects),
L. ottaa huomioon, että edellä mainitussa 20. lokakuuta 2010 annetussa päätöslauselmassa parlamentti totesi selkeästi, että nyt tarvitaan selkeitä strategioita, yhteisesti sovittuja ja rahoitettuja pitkän aikavälin poliittisia valintoja kaikkien 27 jäsenvaltion yhteiseksi hyväksi sekä poliitikkojen kansalaisten puolesta ja heidän kanssaan tekemiä valintoja,
L. whereas in its above-mentioned resolution of 20 October 2010, Parliament clearly argued that what is needed now are clear strategies, long-term policy choices that are commonly agreed and financed and bring added value to the 27 Member States, and choices taken by politicians for and with citizens,
1. palauttaa mieliin keskinäisten heikkouksien kolmiyhteyden, jossa eräiden jäsenvaltioiden epätasapainoinen finanssipolitiikka on lisännyt entisestään kriisiä edeltäneitä julkisen talouden vajeita, jolloin julkisen talouden markkinatilanne on kiristynyt eräissä jäsenvaltioissa;
Recalls the triangle of inter-linked vulnerabilities, whereby the unbalanced fiscal policy of some Member States has amplified the pre-crisis public deficits and the financial crisis has contributed significantly to a further ballooning of those deficits, followed by tensions in sovereign debt markets in some Member States;
9. korostaa, että jäsenvaltioiden kasvunäkymät on katsottava ratkaisevaksi tekijäksi määritettäessä valtionvelkaan liittyvää korkotasoa, erityisesti mitä tulee Euroopan rahoitusvakausvälineen ja vuodesta 2013 alkaen Euroopan vakausmekanismin tarjoamaan tukeen;
Underlines that Member States' growth perspectives should be seen as a crucial element for the definition of the relative level of interest rates attached to that sovereign debt, in particular with respect to the assistance provided by the European Financial Stability Facility (EFSF) and, from 2013, by the European Stability Mechanism (ESM);
11. korostaa, että euroalueen jäsenvaltioissa toimivien emopankkien on kannettava osuutensa vastuusta niiden tytärpankkien muissa EU:n jäsenvaltioissa harjoittamista vastuuttomista lainakäytännöistä, jotka esimerkiksi edistivät osaltaan asuntokuplien muodostumista Espanjassa, Irlannissa ja Latviassa ja johtivat näissä jäsenvaltioissa nyt koettaviin talousarviovaikeuksiin; toteaa tämän vuoksi, että rahoitustuen tarjoaminen näille velkaantuneille jäsenvaltioille, jos sellainen on tarpeen, ei ole hyödyksi pelkästään niille, vaan myös niille jäsenvaltioille, joiden emopankit eivät alun alkaen onnistuneet kehittämään vastuullisia lainakäytäntöjä tytärpankeissaan;
Stresses that parent banks originating in Member States also bear their share of responsibility for the irresponsible lending practices engaged in by their subsidiary banks in other EU Member States, which contributed inter alia to the real-estate bubbles in Spain, Ireland and Latvia, and the resulting budgetary difficulties which are currently being experienced by those Member States; notes, therefore, that the provision of financial assistance to those indebted Member States, were it to become necessary, would serve not only their particular interests but also the interests of those Member States in which the parent banks failed to develop responsible lending practices in their subsidiary banks in the first place;
Kansainvälisen valuuttarahaston sisäinen asiakirja / kannanotto, 19. helmikuuta 2010, SPN/10/04: "Capital Inflows: The Role of Controls". ; kehottaa IMF:a laatimaan kehyksen keinottelukuplien muodostumisen ehkäisemiseksi tarkkailemalla maailmanlaajuisia valuuttavirtoja, sekä ryhtymään asianmukaisiin toimiin haitallisten kehityskulkujen ehkäisemiseksi; tunnustaa, että pääoman valvonta ei korvaa asianmukaista talouspolitiikkaa ja että siihen on turvauduttava vasta viimeisenä keinona; korostaa, että valtioiden on toteutettava muita toimenpiteitä kyseisten kuplien muodostumisen torjumisen ohella;
IMF Staff Position Noteposition, 19 February 2010, SPN/10/04, Capital Inflows: The Role of Controls. ; calls on the IMF to develop a framework to prevent the formation of speculative bubbles by supervising global capital flows and to take appropriate measures in order to prevent harmful developments; recognises that capital controls are no substitute for appropriate economic policies and should be employed only as a last resort; stresses the need for countries to take steps in parallel to counter the formation of such bubbles;
36. kehottaa ottamaan käyttöön seuraavia uusia rahoitustukijärjestelyjä:
Calls for new financial assistance arrangements to be introduced, as follows:
– uudistettu IMF voisi toimia maailmanlaajuisena hätävaraluotottajana ja tarjota vastapainoa yksittäisten maiden valuuttareservien tarpeelle, jos sen lyhyen aikavälin likviditeettiä ja rahoitusta koskevaa turvaverkkoa vahvistettaisiin;
– a reformed IMF could act as a global lender of last resort and could counteract the need of individual countries to accumulate currency reserves if its ability to deliver short-term liquidity and stronger financial safety nets were strengthened;
– Vuosituhannen kehitystavoitteet: nykyinen kriisi on paljastanut, että rahoitusmarkkinat tarvitsevat kannustimia edistääkseen pitkän tähtäimen investointeja ja kestävää kehitystä; monenkeskisten ja kahdenvälisten kehityspankkien ja -järjestöjen rahoitusroolia olisi päivitettävä ja tehostettava vastauksena kehitysmaiden kasvaviin rahoitustarpeisiin; pääomasiirtojen transaktioveron tuloja voitaisiin käyttää vuosituhattavoitteiden saavuttamisen osarahoittamiseen ja niitä tarvitaan ilmastonmuutostavoitteiden toteuttamiseen; olisi jatkuvasti tutkittava kehitysvälineiden muiden rahoituslähteiden merkitystä, erityisesti velan uudelleenjärjestelyn ja köyhimpien maiden velkojen peruuttamisen sekä rahalähetysten edistämisen; sitoumukset ennakoitavissa olevaan viralliseen kehitysapuun on vahvistettava uudelleen ja on tutkittava innovatiivisia ylimääräisiä rahoituslähteitä kehitysmaiden kutistuvien talouksien aiheuttaman rahoitusvajeen täyttämiseksi; jäsenvaltioiden olisi vahvistettava uudelleen lupauksensa osoittaa 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan kehitysapuun vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen rahoittamiseksi;
– MDGs: the current crisis has highlighted the need to create incentives for financial markets to promote long-term investment and sustainable development; the financial role for the multilateral and bilateral development banks and organisations should be updated and upgraded in response to the increased financing demands from developing countries; revenues from the financial transaction tax could be used in part to finance achievement of the MDGs and will be needed to meet climate change commitments; the importance of other financing for development instruments should be continuously explored, especially debt restructuring, cancellation of the debts of the poorest countries and promotion of remittance flows; the commitments in relation to foreseeable official development assistance should be reiterated and additional innovative sources of financing, aimed at closing the financing gap caused by shrinking economies in the developing world, should be explored; the Member States should reaffirm their pledge to assign 0.7% of their GNI to development aid aimed at financing achievement of the MDGs;
– Välimeren kumppanuusmaissa tapahtuneiden mullistusten ja niihin liittyvien tapahtumien seurauksena EU:n on määritettävä tiiviimmän Euro–Välimeri-yhteistyön poliittiset painopisteet ja sovittava sen rahoituksesta; EU:n joukkovelkakirjalainoja on tässä yhteydessä laajennettava kestävän liikenteen, energia- ja koulutusalan Euro–Välimeri-hankkeisiin, jotka tuottavat lisäarvoa Välimeren molemmilla puolilla;
– the EU must identify political priorities and agree on funding for closer Euro-Mediterranean cooperation following the upheavals and accompanying developments in the South Mediterranean partner countries; it is necessary in this context for European project bonds to be extended to Euro-Mediterranean projects in the fields of education, sustainable transport and energy, thereby creating added value for both sides of the Mediterranean;
– varantovaluutta: kansainvälistä valuuttavarantojärjestelmää olisi uudistettava, jotta varannot eivät aiheuta maailmantalouden epätasapainoa; dollariin perustuva nykyinen kansainvälinen varantojärjestelmä voitaisiin asteittain korvata monenkeskisellä järjestelmällä, joka keskittyisi erityisnosto-oikeuksiin, jotka edustaisivat laajaa koko maailman valuuttojen valuuttakoria, erityisesti Kiinan renminbia ja Brasilian realia;
– reserve currency: reforms to the international reserve system would be needed to avoid a situation in which reserves lead to global imbalances; the current dollar-based international reserve system could be gradually replaced by a multilateral system centred on Special Drawing Rights (SDRs) representing a broad basket of currencies from across the globe, notably the Chinese renminbi and the Brazilian real;
– pääomavirrat: monenkeskisten säännösten järjestelmä olisi otettava käyttöön pääomien pitkäaikaisten liikkeiden suosimiseksi, pääomien tavallisen ulosvirtauksen helpottamiseksi ja pirstaloituneiden arvopaperimarkkinoiden aiheuttamien häiriötekijöiden välttämiseksi sekä valtionobligaatiomarkkinoiden avoimen ja sujuvan toiminnan varmistamiseksi, samalla kun vältetään niiden väärinkäyttöä merkantilistisen tai muita hyväksikäyttävän politiikan edistämisen välineinä;
– capital flows: a multilateral system of rules would need to be adopted to favour long-term movements of capital, to facilitate non-speculative capital outflows, to avoid disruptive effects in fragmented securities markets and to ensure transparent, open and smooth functioning of treasury bond markets, while avoiding their misuse as vehicles for the promotion of mercantilist or beggar-thy-neighbour policies;
Kilpailukyky, lähentyminen ja Eurooppa 2020 -strategia
Competitiveness, convergence and the E urope 2020 strategy
48. tähdentää, että finanssipolitiikan konsolidoinnin täydennyksenä on oltava myös Eurooppa 2020 -strategiassa esitettyjä keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita, jotka koskevat erityisesti uusien työpaikkojen luomista, sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä investointeja infrastruktuuriin, resurssitehokkuuteen ja tietoperustaiseen talouteen, jotta kilpailukyky paranee ja sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus lisääntyy; toteaa, että kansallisilla ja EU-tason politiikoilla olisi tuettava strategiaa johdonmukaisesti ja että talousarviokuri voi ilman tarkkaan määritettyä strategiaa heikentää kasvunäkymiä, vähentää kilpailukykyä ja haitata pitkällä ajanjaksolla vakavasti taloutta; muistuttaa, että – koska avoin koordinointimenetelmä on epäonnistunut – EU 2020 -strategiaan olisi sisällyttävä komission jäsenvaltioille laatimia sitovia tavoitteita enimmäis- ja vähimmäisarvoineen sovellettaviksi niiden talouksien tiettyihin makrotaloudellisiin näkökohtiin;
Stresses that fiscal consolidation must be accompanied by medium- and long-term targets such as those identified by the Europe 2020 strategy, especially with regard to job creation, social inclusion, investment in infrastructure, resource efficiency, ecological transformation of the economy and a knowledge-based economy, so as to increase competitiveness and social and territorial cohesion; notes that the various national and EU policies should provide coherent support for the strategy and that budget discipline can, if imposed without a well-defined strategy, undermine growth prospects, reduce competitiveness and seriously harm the economy in the long run; recalls that, as the open method of coordination has failed, the Europe 2020 strategy should include binding targets drawn up by the Commission for Member States with maximum and minimum values to be applied to certain macroeconomic aspects of their economies;
51. toteaa, että vankat sosiaaliturvajärjestelmät ovat merkittäviä talouden vakauttajia huonoina aikoina; korostaa tämän vuoksi, että vaikka julkista taloutta on vahvistettava, on myös selvästi tarpeen turvata julkisen sektorin palvelut ja säilyttää sosiaaliturvan nykyinen taso; vaatii ottamaan käyttöön toimenpiteitä tuloerojen pienentämiseksi erityisesti puuttumalla nuorisotyöttömyyteen;
Notes that solid welfare systems are important economic stabilisers in bad times; stresses, therefore, that while there is a need to consolidate public finances, there is also a convincing case for safeguarding public-sector services and maintaining existing levels of social protection accordingly; calls for the adoption of measures to reduce income inequalities, in particular, by tackling youth unemployment;
54. tunnustaa, että EU:n sisällä nykyisin olevan talouden epätasapainon torjumiseen ei riitä "yhden koon" politiikka ja että talouspolitiikan koordinoinnin onnistumiseksi on otettava huomioon EU:n kansallisten talouksien lähtökohdat ja niiden erityispiirteet; korostaa talouden koordinoinnin tarvetta ja sitä, että on edistyttävä kestävään julkiseen talouteen palaamisessa;
Recognises that, to overcome the current imbalances inside the EU, a ‘ one-size-fits-all ’ approach will not be enough and that, in order to be effective, economic policy coordination will need to take proper account of the starting-points of the different EU national economies and their specific characteristics; stresses the need for economic coordination and progress in restoring sound finances;
– johdonmukaisten päätelmien hyväksyminen seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä ja EU:n talousarvion kohdentaminen toimiin, joilla edesautetaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista;
– the adoption of consistent conclusions in the context of the next multiannual financial framework and an EU budget focusing on policies that contribute to the achievement of the Europe 2020 strategy objectives;
– EU:n varojen jakaminen niiden taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöllisen merkityksen ja tehokkuuden perusteella; jäsenvaltioiden käyttämättä jääneet varat voitaisiin kohdentaa uudelleen EU:n tason julkiseen investointiin, joka on tarkoitettu kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä edistäviä yhteisiä hankkeita tai ohjelmia varten, kuten esimerkiksi investoinnit infrastruktuurin, koulutuksen, innovoinnin, tutkimuksen, kehittämisen ja koulutuksen aloilla;
– the attribution of EU funds on the basis of their economic, social and environmental relevance and effectiveness; funds not taken up by Members States could be reallocated to sustainable public investment at EU level for joint projects or programmes promoting growth, competitiveness and employment, such as investment in infrastructure, education and training innovation, research and development;
– varojen käyttämistä ja investointihankkeiden tehokasta toteutusta koskevan teknisen tuen tarjoaminen;
– the provision of technical assistance geared to improving take-up of the funds and effective delivery of investment projects;
– Euroopan investointipankin (EIP) entistä näkyvämpi asema rakennerahastojen vauhdittavan roolin ja vipuvaikutuksen vahvistamisessa;
– a more prominent role for the European Investment Bank (EIB) in enhancing the catalytic role and leverage function of structural funds;
– innovatiivisten rahoitusvälineiden kehittäminen ja mahdollisimman tarkoituksenmukainen käyttäminen, johon osallistuvat erityisesti EIP ja Euroopan investointirahasto (EIR) sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) (esim. avustusten ja lainojen yhdistäminen, riskipääomavälineet, uudet riskinjakovälineet ja vakuudet);
– the further development and optimum use of innovative financing instruments, involving notably the EIB and the European Investment Fund (EIF), as well as the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) (e.g. blending grants and loans, venture capital instruments, new forms of risk-sharing and guarantees);
– toimet yksityisten säästöjen ohjaamiseksi pitkän ajanjakson investointeihin asianmukaisten kannustimien ja välineiden avulla;
– moves to drive private savings towards long-term investment through appropriate incentives and mechanisms;
– kehitetään pitkän aikavälin investointien innovatiivista rahoitusta, jossa yhdistyvät sekä yksityiset että julkiset varat,
– development of innovative long-term investment financing involving both public and private funds;
– joukkovelkakirjalainojen käyttöönotto yksityisen pääoman keräämiseksi täyttämään Euroopan infrastruktuurihaasteiden tarpeita;
– the introduction of project bonds in order to tap private capital to meet the needs of Europe’s infrastructural challenges;
– toimet, joilla varmistetaan pitkän aikavälin investointeihin liittyvien merkittävästi suurempien riskipääomasummien saatavuus;
– action to ensure the availability of significantly larger amounts of venture capital linked to long-term investment;
– toimet, joilla varmistetaan rahoituksen helpompi saatavuus ja byrokratian vähentäminen, erityisesti pk-yritysten osalta, noudattaen samalla tiukkoja avoimuusstandardeja;
– action to ensure easier access to funding and less red tape, especially for the small and medium-sized enterprises (SMEs), while upholding strict transparency standards;
Energia- ja liikennepolitiikan toimet ja sisämarkkinat
Energy and transport policies and the internal market
Liikkuvuus ja siirtolaisuus
Mobility and m igration
Pienet ja keskisuuret yritykset, innovointi sekä tutkimus ja kehitys
SMEs , i nnovation and R&D
– uusia työpaikkoja on luotava sukupuolineutraalin lähtökohdan takaavalla tavalla innovointiin, tutkimukseen ja kehittämiseen perustuville aloille, kuten energia- ja ympäristösektoreille;
– new jobs to be created in sectors based on innovation, research and development, such as the energy and environmental sectors, in a manner which ensures a gender-balanced approach;
– nykyistä EU:n tukea, jota jäsenvaltiot voivat saada Euroopan sosiaalirahastosta suoraan työpaikkojen luomiseen, on tehostettava;
– measures to improve the effectiveness of existing EU support for direct job creation available to Member States under the European Social Fund;
– naisten, ikääntyvien työntekijöiden ja maahanmuuttajien osallistumista työmarkkinoille ja työttömyyden vähentämistä (erityisesti nuorten keskuudessa) helpottavia toimia on lisättävä (naisten kohdalla erityisesti lisäämällä jatkuvasti kohtuuhintaisia lastenhoitopalveluja);
– actions making it easier to participate in the labour market for women (in particular by means of a consistent increase in affordable childcare services), older workers (without affecting their retirement and social rights) and regular immigrants, and to reduce unemployment, especially among young people;
– opetuksen ja ammattikoulutuksen laatua on parannettava ja elinikäistä oppimista ja yrittäjyyttä on edistettävä tehokkaasti työntekijöiden työllistettävyyden parantamiseksi ja kilpailukykyisen inhimillisen pääoman kehittämiseksi;
– measures to upgrade the quality of education and vocational training, and the effective promotion of lifelong learning and entrepreneurship, with a view to strengthening the employability of workers and developing a competitive human capital;