natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. ottaa huomioon, että kaksi kolmasosaa julkisen sektorin investoinneista koko EU:ssa tulee alue- ja paikallistasolta, että alue- ja paikallisviranomaisilla on usein olennaisia toimivaltuuksia ja että ne ovat keskeisiä toimijoita sekä nykyisen Lissabonin strategian että tulevan EU 2020 -strategian toteutuksessa,
C. whereas two-thirds of public sector investment across the EU comes from the regional and local levels, regional and local authorities often concentrate substantial policy competences and are key actors in delivering both the current Lisbon Strategy and the future EU2020 Strategy,
D. katsoo, että koheesiopolitiikka ja EU 2020 -strategia olisi yhdistettävä, koska koheesiopolitiikka on sisällytetty Lissabonin sopimukseen lisäämään kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä, jotka ovat strategian keskeiset tavoitteet,
D. whereas cohesion policy and the EU2020 Strategy should be integrated because cohesion policy is included in the Lisbon Treaty in order to foster growth, competitiveness and employment, which are the key objectives of the Strategy,
E. katsoo, että Lissabonin strategian tavoin EU 2020 -strategiaa koskevassa ehdotuksessa ei oteta riittävän hyvin huomioon alueiden ja jäsenvaltioiden kehityseroja eikä siksi painoteta tarpeeksi laajentuneen EU:n taloudellista yhteenkuuluvuutta,
E. whereas the proposed EU2020 strategy, similar to the Lisbon Strategy, does not sufficiently reflect the different development levels of regions and Member States and therefore does not put enough stress on economic cohesion in the enlarged EU,
Koheesiopolitiikka ja Lissabonin strategia
Cohesion policy and Lisbon Strategy
10. korostaa, että kumppanuusperiaatteen soveltaminen Lissabonin strategiassa on lisännyt paikallis- ja alueviranomaisten sekä talouden ja yhteiskunnan sidosryhmien sitoutumista tavoitteisiin ja lisännyt toimien kestävyyttä; vaatii komissiota valvomaan tarkemmin kumppanuusperiaatteen toteuttamista jäsenvaltioissa;
Highlights that when the partnership principle has been applied in the Lisbon Strategy, it has increased the sense of ownership of the objectives by the local and regional authorities, as well as by the economic and social stakeholders, and ensured higher sustainability of the interventions; calls on the Commission to monitor the implementation of the partnership principle in the Member States more effectively;
Koheesiopolitiikka ja EU 2020 -strategia
Cohesion policy and EU2020
23. panee merkille, että rakennepolitiikoissa määritetty tavoiterakenne on osoittautunut menestykseksi ensimmäisten vuosiensa aikana; pyytää suunnittelun luotettavuuden vuoksi säilyttämään tämän rakenteen sekä yhteisen hallinnoinnin periaatteen; tunnustaa, että vuoden 2020 tavoitteisiin mukautuminen saattaa edellyttää tavoitteiden sisällön mukauttamista;
Acknowledges that the established structure of objectives in the structural policies has proven a success during its first years; calls for the sake of planning reliability for the perpetuation of this structure as well as for the perpetuation of the principle of shared management; acknowledges that an adjustment of the objective contents might be necessary for an adaption to the 2020 goals;
26. toteaa, että erityisesti laajakaistapalveluissa esiintyy maaseutualueilla suuria puutteita ja että ne on korjattava digitaalistrategian mukaisesti kyseisten alueiden kestävän taloudellisen kehityksen tukemiseksi;
Notes that, particularly with regard to access to broadband, major deficits exist in rural areas, which must be overcome, in accordance with the objective stated in the Digital Agenda, in order to support the sustainable economic development of these regions;
40. kehottaa komissiota esittelemään parlamentille mahdollisimman pian jäsennellyn työohjelman strategian täytäntöönpanemiseksi sekä tulevaisuudessa selvät täytäntöönpanon arvioinnit; pyytää lisäksi selvää työasiakirjaa, jossa määritellään strategian ja koheesiopolitiikan välinen suhde;
Calls on the Commission to present to the Parliament as soon as possible a structured working programme for the implementation of the Strategy and, in the future, clear implementation assessments; moreover calls for a clear working document setting out the relationship between the Strategy and the Cohesion policy;
Nykyisen järjestelmän arviointi
Assessing the current system
Sekä Lissabonin strategiassa että koheesiopolitiikassa innovaatio sen laajemmassa merkityksessä on määritelty tärkeimmäksi välineeksi, jolla edistetään EU:n alueen kehitystä ja vahvistetaan sen kilpailukykyä koskevia valmiuksia globalisoituneesta maailmasta tulevia haasteita vastaan.
Both the Lisbon Strategy and the cohesion policy have identified in innovation in its broader sense the main instrument to foster the development of the European territory and potentiate its competitive capacity against the challenges coming from a globalised world.
Siksi innovaatio on asetettu niiden molempien ytimeen, ja sen strategista asemaa on korostettu ennennäkemättömällä tavalla.
As a consequence innovation has been put at the centre of both of them and its strategic role has been emphasised as never before.
Yhteisön strategisissa suuntaviivoissa vuosiksi 2007−2013 asetettiin EU15-valtioille vaatimukseksi (ja EU12-valtioille suositukseksi) kohdentaa vähintään 60 prosenttia ohjelman määrärahoista lähentymisalueille ja 75 prosenttia kilpailukyky- ja työllisyysalueille Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi.
The Community Strategic Guidelines for the period 2007-2013 set a formal requirement for the EU15 (and a recommendation for the EU12) to earmark at least 60% of the Programme allocations in the Convergence regions and 75% in the Competitiveness and Employment regions to the delivery of the Lisbon objectives.
Itse asiassa jo vuosina 2000−2006, kun kohdentamisesta ei ollut esitetty virallista vaatimusta, 5,5−7,4 prosenttia kaikista rakennerahaston menoista (yhteensä 10,2 miljardia euroa) investoitiin tutkimus- ja innovaatiotoimintaan.
Actually already in the 2000-2006 period, when no formal earmarking requirement was in place, between 5.5% and 7.4% of all Structural Fund expenditure (€10.2 billion in total) was invested in research and innovation activities.
Tähän asti saatavilla olleissa jälkiarvioinneissa korostetaan, että alueellisten ohjelmien käyttäminen Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseen oli selkeämpää suhteellisesti vauraammilla alueilla ja rajallisempaa vähiten kehittyneillä alueilla, joissa ohjelmat tavallisesti painottuivat enemmänkin perusinfrastruktuuriin.
The ex post evaluations available so far highlight that the use of regional programmes to achieve the Lisbon objectives was more evident for the relatively more prosperous regions and more limited for the last developed ones, where the programmes tended to emphasise rather basic infrastructure.
On selvää, että yhtä ainoaa strategiaa ei voida soveltaa kaikkiin alueisiin, päinvastoin, eri alueiden ominaispiirteillä − niiden alueellisella ulottuvuudella − oli suuri vaikutus täytäntöönpantujen toimenpiteiden tehokkuuteen.
Obviously no one-size-fits to-all strategy can be applied to all areas; contrariwise specificities of different regions - their territorial dimension - had a great impact on the effectiveness of the implemented measures.
Alue- ja paikallisviranomaisten osallistuminen ohjelmien suunnitteluun niiden täytäntöönpanon lisäksi on siksi olennaista, koska juuri kyseiset toimijat tuntevat parhaiten alueensa tarpeet.
The involvement of regional and local authorities in the design besides than in the implementation of programmes becomes therefore essential as these are the actors best aware of the needs of their respective territory.
Vuosien 2007−2013 ohjelman määrärahoja koskevan analyysin perusteella voidaan nähdä, että kohdentamisessa on ylitetty tuntuvasti annetut rajat.
From the analysis of the Programme allocations for 2007-2013 it results that the earmarking has sensitively overcome the established thresholds.
Tarkemmin sanottuna lähentymisalueilla on kohdennettu 65 prosenttia ja kilpailukykyalueilla 82 prosenttia varoista Lissabonin strategiaan liittyviin ensisijaisiin tavoitteisiin.
In particular in the Convergence objective 65% and in Competitiveness regions 82%of the funds have been earmarked to Lisbon-related priorities.
Nämä prosenttiosuudet, jotka tarkoittavat seitsemän vuoden aikana yhteensä noin 228 miljardia euroa määrärahoja, koskevat EU:n 27 jäsenvaltiota, mikä osoittaa, että EU12-valtiot ovat sitoutuneet vakavasti kohdentamiseen.
These percentages, which together make up a total allocation of approx. €228 billion over the 7-years period, refer to the EU27, showing that also EU12 have seriously committed themselves in the earmarking exercise.
On ennakolta selvää, että kohdentaminen vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden ja tavoitteiden välillä.
Predictably enough, the allocation varies significantly across Member States and among Objectives.
Erityisesti kilpailukykyalueilla ohjelmat liittyvät tiiviisti Lissabonin strategiaan ja innovaatiota, tietoa ja teknologiaa korostetaan, kun taas lähentymisohjelmissa työllisyyteen liittyvillä ensisijaisilla tavoitteilla on sangen ensisijainen asema, mikä osoittaa, että koulutusjärjestelmän uudistusta pidetään tässä tulevan kehityksen ennakkoehtona.
In particular in Competitiveness regions the programming is strongly Lisbon-related with emphasis put on innovation, knowledge and technology, whereas in Convergence programmes the priorities linked to employment are rather privileged showing that a reform of the education and training system here considered as a pre-requisite for further development.
Komissio antaa viimeistään 1. huhtikuuta 2010 ensimmäisen strategisen kertomuksen, jossa analysoidaan, miten jäsenvaltiot ovat varojen käytöllä onnistuneet näiden ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa ohjelman täytäntöönpanon ensimmäisten 18 kuukauden aikana.
A first Strategic report, analysing the results of implementation by the Member States in achieving these priorities through spending in the first 18 months of Programme implementation shall be adopted by the Commission by 1 April 2010 at the latest.
On itse asiassa arvioitava perusteellisesti sitä, miten nämä sitoumukset näkyvät todellisissa menoissa hanketasolla.
What needs to be thoroughly assessed in fact is at which extent these engagements are reflected in terms of actual expenditure at project level.
Valitettavasti tätä vastaavuutta ei voida tarkistaa tässä vaiheessa ohjelmien myöhästyneen käynnistämisen ja siitä johtuvan menoja koskevien tietojen puutteen takia.
Unfortunately due to the delayed start up of the programmes and the subsequent lack of data on expenditure, this correspondence cannot be verified at this stage.
Komission strateginen kertomus on kattamastaan rajallisesta ajasta huolimatta kuitenkin tässä mielessä keskeinen asiakirja, jonka perusteella käydään toimielinten välinen korkean tason keskustelu, jossa arvioidaan, miten ja millä tasolla rakennerahastoilla on edistetty Lissabonin tavoitteiden toteuttamista, ja valmistellaan vakavaa keskustelua EU:n ja kansallisten toimielinten, alueellisten sidosryhmien ja kansalaisyhteiskunnan välillä vuoden 2010 jälkeisen kasvua ja työllisyyttä koskevan strategian, niin sanotun EU 2020 -strategian, muodosta ja sisällöstä.
The Strategic report of the Commission will therefore represent a key document in this sense, despite the limited period covered, on which basis a high level inter-institutional debate will be carried out to assess the level and type of contribution of the Structural Funds to the Lisbon objectives and pave the way to a serious reflection among EU and national institutions, regional stakeholders and the civil society on the shape and contents of the strategy for growth and jobs after 2010, the so called EU2020 Strategy.
Vieläkin olennaisempaa on se, että voidaan arvioida pitkällä aikavälillä, minkälainen vaikutus rakennerahastojen avulla tehdyillä Lissabonin strategiaan liittyvillä investoinneilla on todella ollut jäsenvaltioihin ja alueisiin.
Even more crucial is to be able to assess in the long term which impact the Lisbon-related investments done through the Structural Funds has actually produced in the Member States and regions.
Mikään tulevaisuutta koskeva keskustelu ei ole tehokas, jos tämän arvioinnin tuloksia ei tunneta.
Any discussion on the future will not be effective if the results of this assessment are not known.
Vaikka nämä tiedot eivät ole vielä saatavilla ohjelman täytäntöönpanon varhaisen vaiheen takia, on olennaista valmistella komissiota ja tiedottaa sille tarpeesta kehittää kiireellisesti välineitä, joiden avulla kyseinen analyysi voidaan tehdä, eli yhtenäisiä indikaattoreita, joita voidaan yhdistää ja vertailla ohjelmissa ja jäsenvaltioissa koko kauden aikana, ja tarkistaa siten niiden vaikutukset ja tehdä tarvittavat mukautukset.
Although these data are not available yet due to the early stage of Programme implementation, it is essential to pave the way and sensitize the Commission on the need to urgently develop the instruments allowing for such analysis, i.e. homogeneous indicators, which can be aggregated and compared across Programmes and Member States during the whole period in order to verify the impacts produced and make the necessary adjustments.
Koheesiopolitiikan asema EU 2020 -strategiassa
The role of cohesion policy in the EU2020 Strategy
Tulevaisuutta rakennettaessa on analysoitava menneisyyttä saavutettujen tulosten hyödyntämiseksi mahdollisimman hyvin, kokemuksista oppimiseksi ja vanhojen virheiden välttämiseksi.
Building the future implies analysing the past in order to maximise achieved results, capitalise experiences and avoiding old mistakes.
Siksi koheesiopolitiikan ja Lissabonin strategian välistä suhdetta on käsiteltävä perusteellisesti kehitettäessä uutta EU 2020 -strategiaa, jonka nojalla on tarkoitus käsitellä seuraavan kymmenen vuoden haasteita.
A deep reflection on the relation between cohesion policy and Lisbon Strategy is therefore needed when building the new EU2020 Strategy, which is meant to tackle the challenges of the next ten years.
Komission EU 2020 -strategiaa koskevassa ehdotuksessa tunnustetaan koheesiopolitiikka EU 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisen keskeiseksi politiikaksi.
The Commission proposal for the EU2020 Strategy recognises the cohesion policy as key policy to deliver the EU2020 goals.
Näyttää kuitenkin, että sitä käsitellään siinä enemmän vakaiden määrärahojen lähteenä kuin siksi, että kumppanuuden, yhdennetyn lähestymistavan ja monitasoisen hallinnan kaltaisten periaatteiden soveltaminen on siinä merkittävässä asemassa ja että sillä on valmiudet saada alueelliset ja paikalliset toimijat mukaan toimintaan.
It seems, however, to consider it more as the source of stable financial allocations than a major reference due to the application of principles such as partnership, integrated approach, multilevel governance as well as for its capacity to mobilise regional and local actors.
Jos näitä periaatteita, joilla koheesiopolitiikka edistää huomattavasti EU 2020 strategian onnistunutta täytäntöönpanoa, ei sisällytetä siihen asianmukaisesti, itse strategian onnistuminen voi vaarantua.
If these principles, which represent a major contribution of the cohesion policy towards the successful implementation of the EU2020 Strategy, are not duly integrated into it, the successfulness of the Strategy itself can be endangered.
Mietinnössä esitetään joitakin konkreettisia suosituksia sen varmistamiseksi, että tämä yhteys otetaan asianmukaisesti huomioon:
Some concrete recommendations are put forward in the report to ensure that this linkage is duly taken into account:
· EU 2020 -strategiassa määritellyt ensisijaiset tavoitteet pitäisi mukauttaa tiukasti tulevan koheesiopolitiikan ensisijaisiin tavoitteisiin: on keskityttävä enemmän tärkeimpiin ensisijaisiin tavoitteisiin ja edistettävä niiden täydentävyyttä ja samalla varmistettava tarvittava joustavuus alueellisten ominaispiirteiden huomioon ottamiseksi;
· the priorities identified in the EU2020 Strategy should be strictly aligned with those of the future cohesion policy: more concentration on core priorities and enhanced complementarities between them are needed, while ensuring the necessary flexibility to accommodate regional specificities.
· kansallisten strategisten viitekehysten ja kansallisten uudistusohjelmien vuorovaikutusta olisi kehitettävä ja niiden mahdollisuuksia olisi hyödynnettävä paremmin myös parantamalla EU:n tason ja kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason hallinnoinnin koordinointia hallinnan lisäämiseksi;
· synergies between the National Strategic Reference Frameworks and the National Reform Programmes should be developed and their potential better exploited also through better administrative coordination at EU, national, regional and local level in order to increase governance.
· rahoitusjärjestelyvälineiden, erityisesti JEREMIE- ja JESSICA-aloitteiden, mahdollisuuksia olisi hyödynnettävä täysimääräisesti, jotta voidaan varmistaa parempi tuki liike-elämän, erityisesti pk-yritysten mahdollisuuksille; erityisesti olisi yksinkertaistettava näiden rahoitusvälineiden kautta käyttöön asetettavien varojen saatavuutta ja hallintoa, jotta asianosaiset edunsaajat voisivat käyttää niitä enemmän;
· the potential of the financial engineering instruments, especially JEREMIE and JESSICA should be fully exploited to ensure better support to the business potential, especially as regards SMEs; in particular rules to access and manage the funds allocation made available by these financial instruments should be simplified in order to stimulate their use by interested beneficiaries;
· koheesiopolitiikalle, jonka on katettava koko Euroopan unionin alue, olisi taattava riittävä rahoitus, jotta uuden strategian toteuttamiselle voidaan antaa tehokasta tukea;
· adequate funding should be ensured to a cohesion policy which must cover the whole territory of the European Union in order to allow effective support in the delivery of the new Strategy;
· koheesiopolitiikan tulevaa sääntelykehystä on yksinkertaistettava nykyisen virhetason alentamiseksi ja erityisesti yksityisten kumppanien hankkeisiin osallistumisen helpottamiseksi.
· the future regulatory framework of the cohesion policy needs to be simplified to reduce the current level of error and facilitate participation in projects especially by the private partners.
tieliikenteen sosiaalilainsäädännön vakaville rikkomisille säädetyistä seuraamuksista
on penalties for serious infringements against the social rules in road transport
Esittelijä: Hella Ranner
Rapporteur: Hella Ranner
– ottaa huomioon komission kertomuksen jäsenvaltioiden lainsäädännössä tieliikenteen sosiaalilainsäädännön vakaville rikkomisille säädetyistä seuraamuksista ( KOM(2009)0225 ),
– having regard to the report from the Commission analysing the penalties for serious infringements against the social rules in road transport, as provided for in the legislation of the Member States ( COM(2009)0225 ),
– ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön ( A7‑0130/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A7-0130/2010 ),
A. ottaa huomioon, että Euroopan unioni on viime vuosina luonut tieliikenteen sosiaalilainsäädäntöjärjestelmän hyväksymällä asetuksen (ETY) N:o 3821/85 ja asetuksen (EY) N:o 561/2006 sekä direktiivin 2006/22/EY liikenneturvallisuuden parantamiseksi ja reilun kilpailun takaamiseksi,
A. whereas in recent years the European Union has created a system of social rules in road transport by adopting Regulation (EEC) No 3821/85 and Regulation (EC) No 561/2006, together with Directive 2006/22/EC, in order to increase safety on the roads and to ensure fair competition,
B. ottaa huomioon, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden rangaistusjärjestelmät ovat historian muokkaamia ja siksi hyvin erilaisia, joten äärimmäisissä tapauksissa sakot voivat olla jossakin maassa kymmenkertaiset toiseen maahan verrattuna,
B. whereas the penalty systems in the Member States of the European Union have evolved historically, and therefore show wide disparities, with fines in extreme cases that can be as much as ten times higher in one country than in another,
C. katsoo, että kansainvälisten kuljetusten oikeusasema on muuttunut yrittäjille ja erityisesti kuljettajille vaikeaselkoiseksi; ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla on edessään suuria haasteita säädösten saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että nykytilanne ei sovellu sisämarkkinoille,
C. whereas the legal position with regard to international transport operations has become very hard for undertakings and especially for drivers to understand; whereas the Member States face major challenges in transposing the regulations as required and whereas the current situation is not compatible with the single market,
D. on huolestunut tiedoista, joiden mukaan digitaalisissa ajopiirtureissa on puutteita, minkä vuoksi niitä voidaan helposti peukaloida,
D. concerned at the reports of shortcomings affecting digital tachographs which make them highly vulnerable to tampering,
2. toteaa, että komission kertomuksessa viitataan direktiivin 2006/22/EY uuden liitteen III mukaiseen rikkomusten luokitteluun ottamatta huomioon komission direktiivin 2009/5/EY 2 artiklan 1 kohdan mukaista täytäntöönpanon määräaikaa;
Notes that the Commission report is based on the categorisation of infringements according to the new Annex III to Directive 2006/22/EC, without taking account of the deadline for implementation laid down in Article 2(1) of Commission Directive 2009/5/EC;
6. huomauttaa, että myös asetuksen (EY) N:o 1071/2009 liitteessä IV on luettelo tässä asetuksessa tarkoitetuista vakavista rikkomuksista; katsoo siten, että sosiaalilainsäädännön vakavien rikkomisten yhdenmukaistettu luokittelu on äärimmäisen tärkeää;
Points out that Annex IV to Regulation (EC) No 1071/2009 also contains a list of serious infringements within the meaning of this Regulation; therefore considers that a harmonised categorisation of serious infringements against the social rules is extremely necessary;
Jäsenvaltioiden väliset huomattavat erot
Significant differences between Member States
10. pahoittelee, etteivät jotkin jäsenvaltiot ole säätäneet seuraamusten erittelystä rikkomuksen vakavuuden mukaan; kehottaa jäsenvaltioita antamaan kansallisia säädöksiä, joilla on tehokas, oikeasuhtainen ja varoittava vaikutus ja joissa otetaan huomioon rikkomuksen vakavuus;
Regrets that some Member States do not provide for differentiation of penalties according to the seriousness of the infringement; calls on the Member States to adopt national legislation that has an effective, proportionate and dissuasive effect and that takes due account of how serious an infringement is;
17. katsoo, että kuljetusalan sisämarkkinoiden luomiseksi sekä kuljettajien ja kuljetusliikkeiden oikeusturvan parantamiseksi sosiaalilainsäädännön tulkintatapaa pitäisi yhdenmukaistaa; kehottaa näin ollen komissiota esittämään yhteistyössä Corten, Tispolin ja Euro Contrôle Routen kanssa ehdotuksia, joiden tavoitteena olisi panna piste sosiaalilainsäädännön syrjivälle soveltamiselle tieliikenteessä; korostaa tässä yhteydessä, että alalle tarvitaan asetuksen (EY) N:o 581/2006 ja direktiivin 3821/85/EY yhteinen, artiklakohtainen tulkintatapa;
Considers that, in order to achieve an internal market in transport and to increase legal certainty for drivers and hauliers, the interpretation of the application of social legislation should be harmonised; with this in mind calls on the Commission, in cooperation with Corte, Tispol and Euro Contrôle Route, to submit proposals seeking to put an end to the discriminatory application of social legislation in road transport; highlights in this connection the need for a common, article-by-article interpretation of the application of Regulation No 581/2006 and Directive 3821/85/EC;