natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Toimien, joilla on tarkoitus tukea näiden maiden sopeutumista, määrärahat olisivat 190 miljoonaa euroa neljän vuoden aikana eli vuosina 2010, 2011, 2012 ja 2013 ja mahdollisesti lisäksi kymmenen miljoonaa euroa, mikäli liikkumavaraa on (banaanialan liitännäistoimenpiteisiin on kohdennettu keskimäärin 47,5 miljoonaa euroa).
The measures, designed to support the adaptation of these countries, would have a budget of 190 million over the four years 2010, 2011, 2012 & 2013, with a potential supplementary 10 million if margins allow (an average allocation of BAM fixed at EUR 47.5 million).
On syytä korostaa, että banaanialan liitännäistoimenpiteet eivät ole korvaava ohjelma, vaan kyseessä on kohdennettu tuki sopeutustoimiin maissa, joita asia koskee, ja että ehdotettu kokonaisrahoitus perustuu AKT-maille erityisen tukikehyksen (1998–2008) kautta myönnettyyn keskimääräiseen vuotuiseen tukeen ja sisältää banaanikaupan kasvun erityisen tukikehyksen alusta lähtien.
It should be underlined that BAM are not a compensatory programme, but a targeted support to accompany the adaptation efforts of involved countries, and that the overall proposed envelope is based on the average annual level of assistance to ACP countries under the Special Framework of Assistance (1998-2008), including the increase in trade in bananas since the start of the SFA programme.
Maksusitoumusmäärärahat jakautuvat eri vuosille seuraavasti:
The annual breakdown is the following, in commitment appropriations:
2010: 75 miljoonaa
2010: 75 million
2011: 43 miljoonaa
2011: 43 million
2012: 41 miljoonaa
2012: 41 million
2013: 31 miljoonaa
2013: 31 million
Yhteensä: 190 miljoonaa
Total: 190 million
Myönnettyjen määrien erot johtuvat siitä, että tullien ensimmäinen ja suurin leikkaus toteutetaan vuonna 2010 ja sitä sovelletaan takautuvasti joulukuusta 2009 alkaen (45 prosentin vähennys tullien kokonaisleikkauksesta toteutetaan jo vuonna 2010).
This discrepancy in allocation over the four years stems from the fact that the first and largest tariff cut will take place in 2010 with retroactive application as of December 2009 (a decrease of 45% of the total tariff cut will be applied already in 2010).
Toimen ehdotettu rahoitus on seuraava:
The proposed financing of the measure is the following:
Uudelleen kohdentaminen: 95,8 miljoonaa
Redeployment: 95.8 million
Liikkumavara otsakkeessa 4: 75,9 miljoonaa
Margin under Heading 4: 75.9 million
Joustoväline: 18,3 miljoonaa
Flexibility Instrument: 18.3 million
Toimenpiteitä on tuettava, koska ne ovat seurausta aiemmasta sitoumuksesta, mutta valmistelijan mielestä kaikkia säädökseen liittyvän rahoitusselvityksen näkökohtia ei ole käsitelty riittävästi ja ne aiheuttavat seuraavia huolen aiheita:
Although the measures have to be supported as they follow previous commitments, your draftsperson is of the opinion that several aspects of the legislative financial statement are not satisfactorily dealt with and create great concerns:
– on yllättävää, että vaikka banaanikauppaa on käsitelty WTO:n piirissä jo vuosikymmenten ajan, komissio ja neuvosto eivät ole ottaneet etuisuuskohtelun päättymisen taloudellisia seurauksia huomioon vuosien 2007–2013 monivuotista rahoituskehystä koskevien neuvottelujen yhteydessä tai kehitysyhteistyön rahoitusvälineen puolivälin tarkistamisen yhteydessä;
- first of all, it is surprising to note that, notwithstanding the fact that the issue of bananas' trade has been open for decades within WTO, the Commission and the Council have not taken on board the potential financial consequences of the end of the preferential regime, neither during the negotiations of the 2007-2013 MFF, nor during mid-term review of the Development and Cooperation Instrument;
– asianmukaista vaikutustenarviointia ei ole suoritettu, joten EU:n on mahdoton ennustaa näiden välineiden vaikutuksia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä;
- secondly, no proper impact assessment has been conducted, leaving therefore the EU with unclear and unpredictable results ensuing from these specific measures on the medium and long runs;
– neljän vuoden ajalle ehdotetut uudelleen kohdistamiset koskevat välineitä, joiden asemaa olisi päinvastoin voitu lujittaa ottaen huomioon EU:n roolin maailmanlaajuisena toimijana; esimerkiksi olisi kyseenalaista vähentää kolmansien maiden pelastuspalvelun välineen määrärahoja, kun luonnonkatastrofit vaikuttavat säännöllisesti kehitysmaiden köyhimpiin ihmisiin;
- the proposed redeployment over the four years affects instruments whose positioning in the frame of EU as a global player could have on the contrary been reinforced; as an example, it could be questionable to reduce appropriations for the Civil Protection Instrument in third countries when natural catastrophes hit regularly the poorest third world countries;
– lisäksi joustovälineen käytön yhteydessä banaanialan liitännäistoimenpiteiden rahoitukseen on varattu (vain vuonna 2010) ainoastaan 9,6 prosentin osuus (18,3 miljoonaa euroa 190 miljoonasta), vaikka välineestä olisi voitu ottaa käyttöön jopa 115 miljoonaa euroa vuonna 2010;
- furthermore, as regards the mobilisation of the Flexibility Instrument, a contribution of only 9.6% (18.3 million out of 190 million) to the whole financing of BAM, is foreseen (in 2010 only), whereas this Instrument could be mobilised up to 115 million in year 2010;
– tästä seuraa, että liikkumavaran laajamittainen käyttö vaarantaa unionin mahdollisuudet vastata ja reagoida yllättäen syntyviin kriiseihin, joten käytäntö ei puolla ehdotettua rahoitusta;
- as a result, the extensive use of the margin jeopardises the Union's ability to face and to react to unforeseeable emerging crisis, and do not speak in favour of the proposed financing;
Banaanialan liitännäistoimien rahoitus 2010–2013
B.A.M. Financing 2010-2013
Joustovälineen käyttöönotto
Mobilisation of the Flexibility instrument
Otsakkeen 4 liikkumavara
Margin Heading 4
Rahoitusväline elintarvikkeiden jyrkkään hinnannousuun liittyvää nopeaa toimintaa varten kehitysmaissa
Facility for rapid response to soaring food prices in developing countries
Rahoitus- ja talouskriisiä koskeva hätäapu kehitysmaissa
Emergency response to the financial and economic crisis in developing countries
Valtiosta riippumattomat kehitysyhteistyöalan toimijat
Non-State actors in development
Inhimillinen ja sosiaalinen kehitys
Human and social development
Yhteistyö Latinalaisen Amerikan kehitysmaiden kanssa
Cooperation with developing countries in Latin America
Yhteistyö Aasian kehitysmaiden kanssa
Cooperation with developing countries in Asia
Pelastuspalvelun rahoitusväline
Civil protection CPFI
Ehdotus suositukseksi
Draft legislative resolution
1 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 27 kohta.
1 Point 27 of the IIA of 17 May 2006.
1 e kohta (uusi)
Paragraph 1 e (new)
Kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1905/2006 muuttaminen
Amendment of Regulation (EC) No 1905/2006 of the European Parliament and of the Council establishing a financing instrument for development cooperation
julkisesta yleisradiotoiminnasta digitaaliaikana: kaksoisjärjestelmän tulevaisuus
on public service broadcasting in the digital era: the future of the dual system
– ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 14 artiklan ja 106 artiklan 2 kohdan,
– having regard to Articles 14 and 106(2) of the Treaty on European Union,
– ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 29 jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminnasta
– having regard to Protocol No 29, annexed to the TEU, on the system of public broadcasting in the Member States
EUVL C 83, 30.3.2010, s. 312. ,
OJ C 83, 30.3.2010, p.
11 artiklan 2 kohdan,
– having regard to Article 11(2) of the Charter of Fundamental Rights of the European Union
– ottaa huomioon julkisen televisiolähetystoiminnan tehtävästä multimediayhteiskunnassa 19. syyskuuta 1996 antamansa päätöslauselman
– having regard to its resolution of 19 September 1996 on the role of public service television in a multi-media society
– ottaa huomioon tiedotusvälineiden moniarvoisuudesta ja keskittymisestä Euroopan unionin alueella 25. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman
– having regard to its resolution of 25 September 2008 on concentration and pluralism in the media in the European Union
– ottaa huomioon medialukutaidosta digitaalisessa maailmassa 16. joulukuuta 2008 antamansa päätöslauselman
– having regard to its resolution of 16 December 2008 on media literacy in a digital world
– ottaa huomioon valtiontukisääntöjen soveltamisesta julkiseen yleisradiotoimintaan 2. heinäkuuta 2009 annetun komission tiedonannon
– having regard to the Commission communication of 2 July 2009 on the application of State aid rules to public service broadcasting
– ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan median moniarvoisuudesta Euroopan unionin jäsenvaltioissa ( SEC(2007)0032 ),
– having regard to the Commission staff working document on media pluralism in the Member States of the European Union ( SEC(2007)0032 ),
– ottaa huomioon julkisen yleisradiotoiminnan riippumattomuuden varmistamisesta 11. syyskuuta 1996 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen jäsenvaltioille (R(96)10),
– having regard to Recommendation No R (96) 10 of 11 September 1996 of the Committee of Ministers of the Council of Europe to Member States on the guarantee of the independence of public service broadcasting,
– ottaa huomioon julkisesta yleisradiotoiminnasta 25. tammikuuta 1999 annetun neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselman
– having regard to the resolution of the Council and of the representatives of the governments of the Member States, meeting within the Council of 25 January 1999 concerning public service broadcasting
– ottaa huomioon median moniarvoisuudesta ja mediasisällön monimuotoisuudesta 31. tammikuuta 2007 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen jäsenvaltioille (CM/Rec(2007)2),
– having regard to Recommendation No CM/Rec(2007)2 of 31 January 2007 of the Committee of Ministers of the Council of Europe to member states on media pluralism and diversity of media content,
– ottaa huomioon julkisten tiedotusvälineiden tehtävästä tietoyhteiskunnassa 31. tammikuuta 2007 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksen jäsenvaltioille (CM/Rec(2007)3),
– having regard to Recommendation No CM/Rec(2007)3 of 31 January 2007 of the Committee of Ministers of the Council of Europe to member states on the remit of public service media in the information society,
– ottaa huomioon julkisen yleisradiotoiminnan rahoituksesta 25. kesäkuuta 2009 annetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen suosituksen 1878(2009),
– having regard to Recommendation No 1878 (2009) of 25 June 2009 of the Parliamentary Assembly of the Council of Europe on the funding of public service broadcasting,
– ottaa huomioon jäsenvaltioiden julkisen yleisradiotoiminnan riippumattomuuden varmistamisesta 27. syyskuuta 2006 annetun Euroopan neuvoston ministerikomitean julkilausuman,
– having regard to the declaration of 27 September 2006 of the Committee of Ministers of the Council of Europe on the guarantee of the independence of public service broadcasting in the member states,
– ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön ( A7-0286/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A7‑0286/2010 ),
A. katsoo, että eurooppalaisessa demokraattisessa yhteiskunnassa kansalaisten osallistuminen julkiseen keskusteluun ja mahdollisuus käyttää digitaalisessa muodossa olevaa tietoa riippuu audiovisuaalialan ja painettujen lehtien elinvoimaisuudesta ja kilpailukyvystä,
A. whereas, in a democratic European society, participation of citizens in public debate and access to information in the digital world depend on a vibrant and competitive audiovisual and written press sector,
B. katsoo, että lähetystoimintaa harjoittavat tiedotusvälineet ovat EU:n jäsenvaltioissa edelleen tärkeimpiä kansalaisten käytössä olevia tietolähteitä ja siksi ne ovat tärkeitä arvojen ja mielipiteiden muokkaajia,
B. whereas broadcast media are among the most important sources of information available to citizens in EU Member States, and as such are an important factor in shaping people’s values and opinions,
C. ottaa huomioon, että sekä julkisen yleisradiotoiminnan että yksityisen radio- ja televisiolähetystoiminnan rooli on erittäin merkittävä Euroopan audiovisuaalisessa tuotannossa ja myös kulttuurisen monimuotoisuuden ja identiteetin, tiedotuksen, moniarvoisuuden, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, perusvapauksien edistämisen ja demokratian toimivuuden kannalta,
C. whereas both public service and private-sector broadcasting have a crucial role to play with regard to European audiovisual production, cultural diversity and identity, information, pluralism, social cohesion, the promotion of fundamental freedoms and the functioning of democracy,
D. katsoo, että julkisen lähetystoiminnan harjoittajilla on uraauurtava rooli teknisen kehityksen edistämisessä ja sen hyväksikäyttämisessä, jotta niiden tuottama sisältö voidaan välittää yleisölle innovatiivisten viestintä- ja jakelutekniikoiden avulla,
D. whereas public service broadcasters have a pioneering role in stimulating and utilising technological developments in order to offer their content to the public via innovative media and distribution techniques,
E. ottaa huomioon, että EU:n audiovisuaaliala on ainutlaatuinen ja että sitä on luonnehdittu "kaksoisjärjestelmäksi", joka perustuu julkisten ja kaupallisten lähetystoiminnan harjoittajien aitoon tasapainoon,
E. whereas the EU audiovisual landscape is unique, and is characterised by what has been described as the ‘dual system’, based on a true balance between public service and commercial broadcasters,
F. katsoo, että tehokas kaksoisjärjestelmä, jossa vallitsee todellinen tasapaino julkisten ja yksityisten lähetystoiminnan harjoittajien välillä, on yleisen edun mukainen,
F whereas an effective dual system with a genuine balance between public service and private-sector broadcasters, is in the general interest,
G. katsoo, että tällainen julkisten ja kaupallisten lähetystoiminnan harjoittajien rinnakkaiselo on varmistanut vapaasti vastaanotettavan ohjelmatuotannon monipuolisuuden, mikä hyödyttää kaikkia EU:n kansalaisia ja edistää tiedotusvälineiden moniarvoisuutta, kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta, toimituksellista kilpailua (sisällön laadun ja monipuolisuuden suhteen) sekä ilmaisunvapautta,
G. whereas the coexistence of public service and commercial broadcasters has ensured a diverse range of freely accessible programming, which benefits all EU citizens and contributes to media pluralism, cultural and linguistic diversity, editorial competition (in terms of content quality and diversity) and freedom of expression,
H. ottaa huomioon, että EU pitää erityisen tärkeänä kaksoisjärjestelmän roolia eurooppalaisen sisällön tuotannossa ja levittämissä,
H. whereas the EU attaches special importance to the role of the dual system in contributing to the production and dissemination of EU content,
I. katsoo, että audiovisuaalialalla viime vuosina tapahtuneet muutokset, jotka liittyvät digitaalitekniikan ja maksullisten kanavien kehittymiseen sekä uusien verkkoa hyödyntävien mediatoimijoiden ilmaantumiseen, ovat vaikuttaneet perinteiseen kaksijakoiseen lähetystoimintajärjestelmään ja toimitukselliseen kilpailuun (sisällön laadun ja monipuolisuuden kannalta) ja pakottaneet julkiset ja yksityiset lähetystoiminnan harjoittajat monipuolistamaan toimintaansa ja harkitsemaan uusia jakelutapoja,
I. whereas changes in the audiovisual landscape in recent years, with the development of digital technologies, proprietary pay platforms and new online media actors, have had an impact on the traditional dual broadcasting system and on editorial competition (in terms of content quality and diversity), making it necessary for public service and private broadcasters to diversify their operations and consider new distribution platforms,
J. ottaa huomioon, että uusien tekniikoiden yleistyminen on muuttanut Euroopan kansalaisten tapaa käyttää tiedotusvälineitä ja hankkia tietoa,
J. whereas the spread of new technologies has changed the way European citizens gain access to the media and to information,
K. katsoo, että media-alan perinteisiä rajoja ei enää voida ylläpitää verkkoympäristössä, koska perinteiset tiedotusvälineet eivät selviydy, jos ne eivät laajenna toimintaansa uusiin jakelutapoihin (tekstiviestipalvelut, verkkosivustot, älypuhelinsovellukset jne.) digitaalisia sisältöjä ja palveluja koskevan EU:n strategian tavoitteiden mukaisesti,
K. whereas traditional boundaries in the media sector can no longer be upheld in the online environment, since traditional media cannot survive without expanding into new platforms (such as SMS services, web pages and applications for smartphones), in line with the objectives of the EU's Digital Agenda,
L. katsoo, että sanoma- ja aikakauslehdet ovat ja niiden tulisi vastedeskin olla olennainen osa moniarvoista ja monimuotoista eurooppalaista mediakenttää,
L. whereas newspapers and magazines are, and should continue to be, essential components in a pluralistic and diverse European media landscape,
M. katsoo, että televiestintä- ja internetpalvelujen tuottajat sekä hakukoneet ovat uudessa mediaympäristössä yhä tärkeämmässä asemassa,
M. whereas telecom providers, internet service providers and search engines are playing an ever-increasing role in the new media environment,
N. ottaa huomioon, että digitaaliselle aikakaudelle on tyypillistä paitsi kuluttajien valinnanmahdollisuuksien lisääntyminen myös yleisön pirstoutumisen vaara, median lisääntyvä keskittyminen, vertikaalisesti integroituneiden mediayritysten ilmaantuminen sekä maksupalvelujen ja salauksen käyttöön siirtyminen, ja katsoo, että julkisen lähetystoiminnan olisi edelleen autettava ylläpitämään julkisuuden aluetta ja tuotettava korkealaatuista, yhteiskunnallisesti merkityksellistä ohjelmaa ja objektiivista tietoa,
N. whereas in the digital era – which is characterised by increased consumer choice, but also by a risk of audience fragmentation, increasing media concentration, the rise of vertically integrated media companies, a shift towards pay services and encryption – public service broadcasting does and should help to maintain a public sphere, providing high quality, socially valuable programming and objective information,
O. ottaa huomioon, että tietyissä jäsenvaltioissa julkinen lähetystoiminta ei ole vielä riittävästi juurtunut yhteiskuntaan eikä sillä ole riittäviä resursseja käytössään,
O. whereas in certain Member States public service broadcasting is not yet sufficiently socially embedded and does not have adequate resources at its disposal,
P. ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa julkisen lähetystoiminnan harjoittajilla on merkittäviä ongelmia, jotka vaarantavat niiden poliittisen riippumattomuuden, elinkykyisyyden ja jopa niiden taloudellisen perustan ja suoranaisesti uhkaavat kaksoisjärjestelmän olemassaoloa,
P. whereas public broadcasters in some Member States are confronted with major problems that jeopardise their political independence, their viability and even their financial basis, posing a direct threat to the very existence of the dual system,
Q. ottaa huomioon, että kaupallinen televisio on ollut viime aikoina taloudellisissa vaikeuksissa mainosalan taantuman vuoksi,
Q. whereas commercial television has recently faced economic hardship as a result of the advertising recession,
R. ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan kuuluu julkisen palvelun tehtävien määrittely ja julkisen lähetystoiminnan harjoittajien rahoituksen järjestäminen Amsterdamin pöytäkirjassa määriteltyjen periaatteiden mukaisesti,
R. whereas it lies within the exclusive competence of the Member States to define the public service remit and to provide for the funding of their public service broadcasters, in accordance with the principles of the Amsterdam Protocol,
S. katsoo, että julkiset tiedotusvälineet tarvitsevat riittävästi julkista rahoitusta ja niiden on osallistuttava uusien tekniikoiden ja jakelutapojen kehittämiseen ja että ne tarvitsevat myös vakaata ennakoitavaa sääntely-ympäristöä voidakseen hoitaa korkeatasoiseen kulttuuri- ja uutistarjontaan liittyvät tehtävänsä ja näin nimenomaisesti edistää medialukutaitoa yleisön eduksi,
S. whereas public service media need sufficient public funding, participation in relevant new technologies and platforms and a stable and foreseeable regulatory environment in order to be able to fulfil their remit in terms of offering a high standard of cultural and news content, and as such explicitly to develop media literacy for the benefit of the public,
T. katsoo, että julkista lähetystoimintaa voidaan parantaa vaihtamalla kokemuksia ja parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden välillä,
T. whereas public service broadcasting can be improved through exchanges of experience and best practice between the Member States,
U. katsoo, että jäsenvaltioiden pitäisi asettaa etusijalle ilmaisunvapautta ja joukkoviestinnän moniarvoisuutta sekä julkisten tiedotusvälineiden riippumattomuutta, tehtäviä ja rahoitusta koskevien eurooppalaisten vaatimusten noudattaminen,
U. whereas respect for European standards relating to freedom of expression, media pluralism and the independence, remit and funding of public service media should be a priority for all the Member States,
V. ottaa huomioon, että EU:lla ei tällä hetkellä ole asianmukaista välinettä, jolla se voisi seurata jäsenvaltioiden tai tiettyjen unionin alueiden julkisiin tiedotusvälineisiin ja kaksoisjärjestelmään kohdistuvia uhkia ja reagoida niihin,
V. whereas the EU does not currently have the appropriate instruments at its disposal to monitor, and react to, threats to public service media and the dual system in Member States or specific regions of the EU,
3. toteaa, että julkisten ja yksityisten tiedotusvälineiden rinnakkaiselo on suuresti edistänyt uuden sisällön luomista ja sisällön monipuolistumista ja parantanut laatua;
Notes that the coexistence of public service and private media has greatly contributed to innovation and diversification in terms of content and has had a positive impact on quality;
23. kehottaa komissiota korostamaan liittymisneuvotteluissa enemmän kaksoisjärjestelmää osana EU:n säännöstöä ja vaatii, että ehdokasmaiden edistymistä tässä suhteessa seurataan;
Calls on the Commission to give higher priority to the dual system as a part of the EU acquis in the context of accession negotiations, and urges that the progress made by candidate countries in this respect be monitored;
31. kehottaa komissiota käynnistämään aloitteen eri mediatoimijoiden saattamiseksi yhteen, jotta voidaan löytää yhteistyöalueita, helpottaa parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja käsitellä tärkeitä kysymyksiä;
Calls on the Commission to launch an initiative bringing together different media actors in order to help identify possible areas of cooperation, facilitate exchanges of best practice and address relevant issues;
Radio- ja televisiolähetystoiminta on alana ainutlaatuinen.
Broadcasting is a unique sector.
Se vaikuttaa ihmisten arvoihin ja mielipiteisiin, ja suurimmalle osalle EU:n kansalaisista se on edelleen tärkein tietolähde.
It influences people’s values and opinions and is still the main source of information for most citizens in the EU.
Siksi sillä on erityinen merkitys perusvapauksien ja demokratian suojelun ja edistämisen ja myös sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta.
Therefore it has special significance for the protection and promotion of fundamental freedoms and democracy, including social cohesion.
EU:n säännöstön kaksoisjärjestelmä
Dual system part of EU acquis
Kuten audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä
As underlined by the Audiovisual Media Services Directive
Julkisen ja kaupallisen lähetystoiminnan rinnakkaiselo on taannut ohjelmiston vaihtelevuuden.
The co-existence of public and commercial broadcasters has ensured a diverse range of programming.