natgillin/translations-raw huggingface dataset:
VALIOKUNNAN LOPULLISEN ÄÄNESTYKSEN TULOS.................................................56
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................55
– ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan,
– having regard to Article 3 of the Treaty on European Union,
– ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 121, 126 ja 148 artiklan ja liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan N:o 12 sekä asiaa koskevat pöytäkirjojen N:o 15 ja 16 määräykset,
– having regard to Articles 121, 126 and 148 of the Treaty on the Functioning of the European Union and Protocol No 12 and the relevant provisions of Protocols 15 and 16 concerning the excessive deficit procedure,
– ottaa huomioon Euroopan tilastoista 11. maaliskuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 223/2009 vahvistetut Euroopan tilastoja koskevat käytännesäännöt,
– having regard to the European Statistics Code of Practice as laid down in Regulation (EC) No 223/2009 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2009 on European Statistics,
– ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 152 artiklan ja 153 artiklan 5 kohdan,
– having regard to Articles 152 and 153 (5) of the TFEU,
– ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 9 artiklan (horisontaalinen sosiaalilauseke),
– having regard to Article 9 of the TFEU (horizontal social clause),
– ottaa huomioon 12. toukokuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Talouspolitiikan koordinoinnin tehostaminen" ( KOM(2010)0250 ) ja 30. kesäkuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Talouspolitiikan koordinoinnin tehostaminen vakautta, kasvua ja työpaikkoja varten – välineet vahvempaan EU:n talouden ohjausjärjestelmään" ( KOM(2010)0367 ),
– having regard to the respective Commission communications of 12 May 2010, entitled ‘Reinforcing economic policy coordination’ ( COM(2010)0250 ), and of 30 June 2010, entitled ‘Enhancing economic policy coordination for stability, growth and jobs – Tools for stronger EU economic governance’ ( COM(2010)0367 ),
– ottaa huomioon 15. helmikuuta 2011 ja 7. syyskuuta 2010 annetut Ecofin-neuvoston päätelmät,
– having regard to the conclusions of the ECOFIN Councils of 15 February 2011 and 7 September 2010,
– ottaa huomioon 23. ja 24. maaliskuuta 2011 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,
– having regard to the European Council Conclusions of 23 and 24 March 2011,
– ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, budjettivaliokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan sekä naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot ( A7-0384/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Budgets, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, the Committee on Regional Development, the Committee on Culture and Education, the Committee on Constitutional Affairs and the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7-0384/2011 ),
A. ottaa huomioon, että kriisi, lisääntyvä eriarvoisuus ja makrotalouden epätasapaino sekä kilpailukyvyn erojen kasvu euron käyttöönoton jälkeen samoin kuin rahoitusjärjestelmän toiminta ovat osoittaneet, että unionin on tarvittaessa torjuttava makrotalouden epätasapainoa symmetrisin toimin, joiden avulla voidaan puuttua niin liiallisiin alijäämiin kuin liiallisiin ylijäämiin, tehostaa talous- ja finanssipolitiikan koordinointia ja parantaa julkisen talouden valvontaa;
A. whereas the crisis and the increasing inequalities and macrofinancial imbalances and disparities in competitiveness since the introduction of the euro as well as the functioning of the financial system have highlighted the need for the Union to tackle macroeconomic imbalances on the basis of a symmetrical approach where appropriate which would address excessive deficits as well as excessive surpluses, coordinate economic and fiscal policies more closely and improve budgetary surveillance;
B. katsoo, että talouden ohjausjärjestelmää koskevan parannetun kehyksen olisi nojauduttava useisiin toisiinsa liittyviin ja keskenään johdonmukaisiin kestävää kasvua ja työllisyyttä edistäviin toimintalinjoihin, joihin kuuluvat erityisesti unionin kasvu- ja työllisyysstrategia (Eurooppa 2020 -strategia), ja erityisesti olisi otettava huomioon sisämarkkinoiden kehittäminen ja vahvistaminen, kansainvälisen kaupan ja kilpailukyvyn edistäminen, tehokas kehys liiallisen julkistalouden alijäämän estämiseksi ja korjaamiseksi (vakaus- ja kasvusopimus), vankka kehys makrotalouden epätasapainon estämiseksi ja korjaamiseksi, kansallisten julkisen talouden kehysten vähimmäisvaatimukset sekä tehostettu rahoitusmarkkinoiden sääntely ja valvonta, johon kuuluu myös Euroopan järjestelmäriskikomitean suorittama makrotason vakauden valvonta;
B. whereas the improved economic governance framework should rely on several inter-linked policies for sustainable growth and jobs, which need to be coherent with each other, in particular a Union strategy for growth and jobs (EU2020 strategy), with particular focus upon development and strengthening of the internal market, fostering international trade and competitiveness, an effective framework for preventing and correcting excessive government deficits (the Stability and Growth Pact), a robust framework for preventing and correcting macroeconomic imbalances, minimum requirements for national budgetary frameworks, and enhanced financial market regulation and supervision, including macro-prudential supervision by the European Systemic Risk Board;
C. toteaa, että talous- ja rahaliiton ensimmäisen kymmenvuotiskauden aikana saadut kokemukset ja tehdyt virheet osoittavat, että unionissa tarvitaan parempaa talouden ohjausjärjestelmää, jonka olisi perustuttava jäsenvaltioiden entistä voimakkaampaan sitoutumiseen yhdessä sovittuihin sääntöihin ja toimintalinjoihin sekä jäsenvaltioiden talouspolitiikan entistä vankempaan unionin tason valvontakehykseen;
C. whereas the experience gained and mistakes made during the first decade of functioning of the economic and monetary union show a need for improved economic governance in the Union, which should be built on stronger national ownership of commonly agreed rules and policies and on a more robust surveillance framework at Union level for national economic policies;
D. toteaa kokemuksen osoittaneen, että joidenkin jäsenvaltioiden ylivelkaantuminen ja liialliset alijäämät voivat aiheuttaa suuria kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin jäsenvaltioihin ja koko euroalueeseen;
D. whereas experience has shown that excessive debt and deficits in some Member States can have profound negative spill-over effects on other Member States and on the eurozone as a whole;
E. ottaa huomioon, että kansalaiset ovat vapailla vaaleilla valinneet kansalliset parlamentit ja että siksi ne ovat kansalaisten valtuuttamia edustajia ja heidän oikeuksiensa takaajia; katsoo, että eurooppalaisen ohjausjakson käyttöönotossa olisi kunnioitettava täysimääräisesti kansallisten parlamenttien erioikeuksia;
E. whereas the national parliaments are freely elected by the citizens and are therefore the representatives and the guarantors of the rights acquired and delegated by the citizens; whereas the introduction of the European Semester should fully respect the prerogatives of national parliaments;
F. katsoo, että parlamentaarinen hyväksyntä valtion talousarviolle on eräs demokratian peruspilareista;
F. whereas parliamentary approval of public budgets is one of the foundations of democracy;
G. toteaa, että nykyään jäsenvaltioiden parlamentit jakavat lainsäätäjän tehtävänsä unionin toimielinten kanssa ja pystyvät usein valvomaan hallitustensa toimia Euroopan tasolla vain rajoitetusti;
G. whereas the Member State parliaments now share their legislative role with the EU institutions and often only have limited control over the actions of their respective governments at European level;
H. katsoo, että suurin osa unionin kansalaisista ei ole riittävästi perillä unionin muuttuneista ja monimutkaisista lainsäädäntömenettelyistä; katsoo, että varsinkin Eurooppa-neuvoston ja ministerineuvostojen päätöksenteko- ja mielipiteenmuodostusprosessien avoimuuden puute nakertaa kansalaisten luottamusta Euroopan yhdentymiseen ja unionin demokratioihin ja estää kansalaisia harjoittamasta aktiivista ja rakentavaa valvontaa;
H. whereas the amended and complex legislative processes of the European Union are insufficiently familiar to most Union citizens; whereas the lack of transparency in decision-making and opinion forming processes, particularly in the European Council and the Council of Ministers, is undermining citizens’ trust in European integration and the democracies of the European Union and is hindering the exercise of active, constructive control by citizens;
I. katsoo, että unionin eri jäsenvaltioissa säästötoimien takia syntyneet yhteiskunnalliset protestiliikkeet ovat osoitus myös kasvavasta tyytymättömyydestä Euroopan yhdentymisen demokraattisuuteen; katsoo, että tapa, jolla eurokriisiä on tähän mennessä hoidettu, on horjuttanut vakavasti Euroopan yhdentymisen demokraattista uskottavuutta;
I. whereas social protest movements against austerity measures in various EU Member States also express increasing dissatisfaction with the democratic quality of European integration; whereas the democratic credibility of European integration has suffered enormously from the manner in which the euro crisis has been dealt with to date;
J. ottaa huomioon, että paremmin koordinoitujen kansallisten talouspolitiikkojen vaikuttavuus perustuu niiden demokraattiseen legitiimiyteen ja valvontaan, jotka puolestaan perustuvat parlamenttien toimiin;
J. whereas the effectiveness of national economic policies, on the basis of closer coordination, depends on the democratic legitimacy and accountability of those policies, which in turn depends on the intervention of parliaments;
K. ottaa huomioon, että on tarpeen parantaa työllisyys-, sosiaali- ja talouspolitiikkojen yhteentoimivuutta eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä, ja katsoo, että tämä on toteutettava kaikkien sukupolvien eduksi sekä edistäen kaikkien asianomaisten toimijoiden demokraattista vastuuvelvollisuutta, omistajuutta ja legitiimiyttä; toteaa, että Euroopan parlamentin täysimääräinen osallistuminen on tältä osin olennaista;
K. whereas there is a need to ensure greater interaction between employment, social and economic policies in the context of the European Semester, and whereas this has to be done for the benefit of all generations and in a manner fostering democratic accountability, ownership and legitimacy of all actors involved; whereas an essential part of this is the full involvement of the European Parliament;
L. ottaa huomioon, että Euro Plus -sopimukseen liittyneet jäsenvaltiot sopivat 24. maaliskuuta 2011 järeistä EU:n tason toimista, joilla edistetään kasvua vahvistamalla sisämarkkinoita, vähentämällä sääntelystä aiheutuvaa kokonaiskuormitusta ja edistämällä kauppaa kolmansien maiden kanssa;
L. whereas on 24 March 2011 the participating Member States of the Euro Plus Pact agreed on taking ‘robust action at the EU level to stimulate growth by strengthening the Single Market, reducing the overall burden of regulation and promoting trade with third countries’;
M. ottaa huomioon, että eurooppalainen ohjausjakso on EU:n toimielinten johdolla tapahtuva institutionaalinen prosessi, jolla tehostetaan unionin strategian ja varsinkin sen makrotaloudellisen ulottuvuuden täytäntöönpanon koordinointia jäsenvaltioissa;
M. whereas the European Semester is an institutional process, under the leadership of the EU institutions, of increased coordination across Member States for the implementation of the EU strategy, notably in its macroeconomic dimension;
N. ottaa huomioon, että EU:n talousarviosta päättävät yhdessä Euroopan parlamentti ja neuvosto perussopimusten mukaisesti, ja kunkin jäsenvaltion valtiosäännössä määrätään kansallisista talousarviomenettelyistä; ottaa kuitenkin huomioon, ettei julkisen talouden koordinoinnin tehostaminen ole toissijaisuusperiaatteen vastaista;
N. whereas the EU budget is jointly agreed by the European Parliament and the Council in accordance with the Treaties, and national budgetary procedures are governed by the constitutional system of each Member State; whereas, however, stronger budgetary coordination does not violate the subsidiarity principle;
O. ottaa huomioon, että yhteismarkkinoiden onnistunut EU:n talouksien yhdistäminen on liitettävä julkisen talouden koordinointijärjestelmään, jotta saavutetaan merkittäviä yhteisvaikutuksia;
O. whereas the great achievement of the common market in linking European economies needs to be coupled to a system of budgetary coordination in order to make use of substantial synergies;
P. katsoo, että Lissabonin sopimuksella luotu Eurooppa-neuvoston pysyvä puheenjohtajuus on muuttanut unionin institutionaalista tasapainoa;
P. whereas the creation, by the Lisbon Treaty, of a stable presidency of the European Council has changed the Union’s institutional balance;
Q. ottaa huomioon, että puhtaasti hallitusten välinen koordinointijärjestelmä ei riittäisi täyttämään SEUT-sopimuksen 121 artiklan vaatimusta siitä, että jäsenvaltiot pitävät talouspolitiikkaansa yhteistä etua koskevana asiana, eikä sillä voitaisi varmistaa unionin tarvittavia toimia yhteisömenetelmän piiriin kuuluvilla aloilla;
Q. whereas a purely intergovernmental coordination system would be an inadequate response to the requirements of Article 121 TFEU, which states that the Member States shall regard their economic policies as a matter of common concern, and could not ensure the requisite action by the Union in the areas governed by the Community method;
R. ottaa huomioon, että eurooppalaisen ohjausjakson käyttöönoton pitäisi vahvistaa ja selkiyttää Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien roolia sekä tuoda muutoksia niiden työhön;
R. whereas the introduction of the European Semester should lead to the increased, well-defined involvement of the European and national parliaments and to changes in their work;
S. toteaa, että Euroopan parlamentilla on talousarviomenettelyssä yhteispäätösvaltuudet;
S. whereas the European Parliament has a codecision competence in the budgetary procedure;
T. ottaa huomioon, että Euroopan työllisyysstrategia ja SEUT-sopimuksen 148 artiklaan perustuvat työllisyyttä koskevat suuntaviivat luovat puitteet työllisyyttä ja työmarkkinoita koskeville toimenpiteille, jotka on toteutettava Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi;
T. whereas the European Employment Strategy and the Employment Guidelines based on Article 148 TFEU provide a policy framework for the employment and labour market measures to be implemented so as to meet the Europe 2020 objectives;
U. huomauttaa, että Euroopan parlamentilla oli lähes yhteispäätösmenettelyn mukainen panos työllisyyttä koskeviin vuoden 2010 yhdennettyihin suuntaviivoihin;
U. whereas the European Parliament made a quasi-codecision contribution to the 2010 Integrated Employment Guidelines;
V. huomauttaa, että työttömyys on Euroopassa vielä selvästi yli 9 prosenttia ja että etenkin nuorisotyöttömyys on yhä merkittävä haaste; ottaa huomioon, että työllisyys-, työmarkkina- ja sosiaalipolitiikat ovat siten olennainen osa uudistuksia, joita on toteutettava Eurooppa 2020 -strategian puitteissa makrotalouden seurantaan ja aihekohtaiseen koordinointiin liittyvillä osa-alueilla;
V. whereas the unemployment rate in Europe is still well above 9%, and especially unemployment of young people remains a major challenge; whereas employment, labour market and social policies are therefore an essential part of the reforms to be carried out under both the macroeconomic surveillance and the thematic coordination provided for by the Europe 2020 strategy;
W. toteaa, että EU:n pitäisi Eurooppa 2020 -strategian ja eurooppalaiseen ohjausjaksoon nojaavan uuden hallintorakenteen avulla pystyä käsittelemään kriisiä ja sen syitä; ottaa huomioon, että EU:n korkea sosiaaliturvan taso pehmensi kriisin pahimpia vaikutuksia ja että kriisin vaikutukset ulottuvat laajalle, sillä sen vuoksi taloudellinen toiminta on vähentynyt ja työttömyys lisääntynyt merkittävästi, tuottavuus on alentunut ja julkiset taloudet ovat heikentyneet huomattavasti;
W. whereas the Europe 2020 strategy and the new governance structure anchored in the European Semester should help the EU deal with the crisis and its causes; whereas the EU’s high levels of social protection have cushioned the worst impact of the crisis, and whereas the legacy of the crisis is far-reaching and resulting in a large loss of economic activity, a substantial increase in unemployment, a steep fall in productivity and badly weakened public finances;
X. ottaa huomioon, että eurooppalaisella ohjausjaksolla on kaksi tavoitetta: jäsenvaltioiden budjettikurin noudattamisen varmistaminen ja samalla Eurooppa 2020 ‑strategian asianmukaisen toteutuksen valvominen turvaamalla siihen tarvittavat määrärahat;
X. whereas the European Semester has two objectives: to verify the application of budgetary discipline by Member States and – at the same time – to monitor the proper delivery of the Europe 2020 programme by securing the financial means necessary for its implementation;
Y. ottaa huomioon, että Lissabonin strategian epäonnistumisen voidaan katsoa johtuvan lähinnä siitä, että kaikilla osapuolilla ei ole selvää seurantamenettelyä strategian toteuttamiseksi, minkä vuoksi on tärkeää oppia virheistä ja varmistaa Eurooppa 2020 ‑strategian menestyminen;
Y. whereas the failure of the Lisbon Strategy can essentially be attributed to the absence of any clear follow-up procedure for the implementation of this strategy by all actors concerned, and whereas it is important, therefore, to draw the right lessons that will ensure the success of the Europe 2020 agenda;
Z. katsoo, että Euroopan parlamentti on saanut kokemusta rahapoliittisesta vuoropuhelusta, minkä vuoksi sen olisi saatava osallistua talouspolitiikan ja julkisen talouden demokraattiseen valvontaan;
Z. whereas, given the experience it has gained in the area of monetary dialogue, Parliament should be given a role in the democratic accountability of economic policies and budgetary surveillance;
AA. ottaa huomioon, että neuvosto on tehnyt huomattavia muutoksia maakohtaisiin suosituksiin, joita komissio ehdotti eurooppalaisen ohjausjakson ensimmäisen vuoden yhteydessä;
AA. whereas the Council has made substantial changes to the country-specific recommendations proposed by the Commission in the framework of the first year of the European Semester;
AB. katsoo, ettei työmarkkinaosapuolten itsenäiseen neuvotteluoikeuteen tai kansallisiin palkanmuodostusmekanismeihin saa missään nimessä puuttua;
AB. whereas the autonomy of social partners to bargain collectively and the national systems of wage setting need to be strictly respected;
AC. ottaa huomioon Euroopan parlamentin talous- ja raha-asioiden valiokunnan vuosittain järjestämistä parlamenttien välisistä tapaamisista saadun kokemuksen;
AC. having regard to the experience gained as a result of the interparliamentary meetings organised each year by Parliament’s Committee on Economic and Monetary Affairs;
Tärkeimmät haasteet
Outline of the challenges
3. katsoo, että toistaiseksi eurooppalainen ohjausjakso on tärkeä osa EU:n strategian ja tehokkaan taloushallinnon täytäntöönpanoa erityisesti euroalueen jäsenvaltioissa, joita yhdistää jaettu vastuu, ja että EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden kannalta on kyse koko vuoden kestävästä prosessista;
Considers that, until further notice, the European Semester is the valid framework for the implementation of the EU strategy and for effective economic government, notably of the euro area Member States that are linked by a common responsibility, and that behind the wording a process over the full year is at stake for EU institutions and Member States;
10. huomauttaa, että Eurooppa 2020 -strategialla on oltava vahvempi alueellinen ulottuvuus; katsoo sen vuoksi, että – ottaen huomioon unionin alueiden erityispiirteet ja erilaiset kehitystasot – alueellisten ja paikallisten viranomaisten ja kumppanien suora panos asiaankuuluvien ohjelmien suunnitteluun ja toteuttamiseen lisäisi vastuunottoa strategian tavoitteiden saavuttamisesta kaikilla tasoilla ja parantaisi tietoisuutta tavoitteista ja tuloksista paikalla;
Points out that the Europe 2020 strategy needs to have more of a territorial dimension; takes the view, consequently, that – taking into account the particularities and different development levels of European regions – directly involving regional and local authorities and partners in the planning and implementation of relevant programmes would lead to a greater feeling of responsibility for the goals of the strategy at all levels and would ensure greater awareness on the ground of its objectives and results;
13. korostaa, että eurooppalaista ohjausjaksoa vakiinnutettaessa siihen on jätettävä joustovaraa, jotta sitä voidaan tarvittaessa mukauttaa ensimmäisen jakson kokemusten perusteella; katsoo, että komission olisi arvioinnissa ja mukautuksessa keskityttävä erityisesti sovittamaan kehys entistä tiiviimmin euroalueeseen ja sen haasteisiin;
Underlines that the codification of the European Semester must permit the flexibility necessary for possible adaptation in the light of the lessons taken from the first exercise; considers that, in its assessment and adaptation work, the Commission should focus in particular on the need for the framework to be more closely adapted to the euro area and its challenges;
Vuotuinen kasvuselvitys
Annual Growth Survey
– Eurooppa 2020 ‑strategia,
– the EU 2020 strategy,
– yhdennetyt suuntaviivat (talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja työllisyyttä koskevat suuntaviivat),
– the integrated guidelines (broad economic policy guidelines and employment guidelines),
– euroaluetta tai koko unionia koskevat neuvoston erityissopimukset, kuten Euro Plus ‑sopimus;
– specific Council agreements regarding the euro area or the Union as a whole such as the Euro Plus Pact;
– kansallisia uudistusohjelmia,
– National Reform Programmes (NRPs),
– vakaus- ja lähentymisohjelmia, joiden perusteella komissio laatii maakohtaisia suosituksia;
– Stability and Convergence Programmes (SCPs), on the basis of which the Commission draws up country-specific recommendations;
Maakohtaiset suositukset
Country-specific recommendations
Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä. todetaan, että komission on julkistettava ne menetelmät, oletukset ja asianmukaiset parametrit, jotka ovat makrotalouden ja julkisen talouden ennusteiden perustana;
Not yet published in the Official Journal. states that ‘the Commission shall make public the methodologies, assumptions, and relevant parameters that underpin its macroeconomic and budgetary forecasts’;
36. kehottaa ottamaan huomioon unionin talouskehityksen heijastusvaikutukset Euroopan ulkopuolisissa maissa, jotta voidaan pyrkiä vähentämään maailmantalouden epätasapainoa; kehottaa komissiota osallistumaan aktiivisesti YK:n elinten puitteissa käytävään talouspoliittiseen vuoropuheluun; toteaa, että myös kansainvälisellä tasolla sovitut tavoitteet on otettava huomioon;
Proposes that the spill-over effects of economic developments in the Union for non-European countries should be taken into consideration in order to work towards the reduction of global economic imbalances; calls on the Commission to play an active part in the economic dialogue in the relevant UN institutions; notes that objectives agreed at international level must also be taken into account;