natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kolmanneksi EKP sanoi myös, että osittaista maksukyvyttömyyttä olisi vältettävä, jotta Kreikka kunnioittaa velkaan liittyviä velvollisuuksiaan ja noudattaa tiukasti sovittua ohjelmaa ja auttaa niin tehdessään varmistamaan, että tappiot, heijastumat ja ongelmien leviäminen euroalueen kumppaneihin ovat mahdollisimman pieniä.
Third, the ECB also said that a ‘se-lective default’ should be avoided so that Greece honours its debt obligations and strictly adheres to the agreed programme and, in so doing, helps to ensure that costs in terms of losses, spillovers and contagion to euro area peers are minimised.
Valtion ja hallitusten päämiesten 21. heinäkuuta tekemät päätökset sisältävät tarvittavat varotoimet, joilla vastataan EKP:n tätä koskeviin huoliin.
The decisions taken by the Heads of State or Government on 21 July include necessary precautions to address the ECB’s concerns in this regard.
Kreikkaa varten suunnitellun yksityisen sektorin erityisen osallistumisen osalta euroalueen valtion tai hallitusten päämiehet tunnustivat 21. heinäkuuta, että Kreikan noudattama toimintamalli oli poikkeuksellinen ja ainoalaatuinen ja että sillä vastattiin poikkeukselliseen ja ainoalaatuiseen tilanteeseen.
With regard to the specific private sector involvement foreseen for Greece, the euro area Heads of State or Government on 21 July recognised that the approach followed for Greece was exceptional and unique in response to an exceptional and unique situation.
Kaikki muut euroalueen jäsenvaltiot vahvistivat juhlallisesti ja määrätietoisesti kunnioittavansa ehdottomasti omia valtiollisia sitoumuksiaan ja kaikkia julkisen talouden kestävyyttä ja rakenneuudistuksia koskevia sitoumuksiaan.
All other euro area member countries solemnly reaffirmed their firm determination to honour fully their own individual sovereign debt and their commitments to sustainable fiscal consolidation and structural reform.
EKP:n mielestä tämä määrätietoinen vahvistus on ehdottoman olennaista, ja se katsoo, että kaikkien valtiollisten sitoumuksien uskottavuus on ratkaiseva tekijä koko euroalueen talouden vakauden takaamisessa.
The ECB views this firm determination as absolutely fundamental and sees the credibility of all the sovereign debt a decisive element for ensuring financial stability in the euro area as a whole.
Euroalueen ja IMF:n Kreikkaa varten suunnitteleman toisen ohjelman, josta päätettiin periaatteessa myös 21. heinäkuuta, mukaan troikan on laadittava velkakestävyysanalyysi.
In light of the envisaged second euro area/IMF programme for Greece, which was in principle also decided on 21 July, a debt sustainability analysis must be provided by the Troika.
Ohjelma ja yksityisen sektorin osallistuminen on suunniteltava siten, että Kreikassa säilytetään tai saavutetaan kestävä velkatilanne.
The programme and the private sector involvement have to be designed in a way to maintain or achieve a sustainable debt situation for Greece.
EKP on osa troikkaa, ja se noudattaa sen kantaa talouden vakauden takaamiseen koko euroalueella.
The ECB is part of the Troika and will follow its stance on ensuring fi-nancial stability in the euro area as a whole.
Miten varmistatte avoimuuden arvopaperimarkkinoita koskevassa ohjelmassa ja katettujen joukkovelkakirjalainojen osto-ohjelmassa?
How will you ensure transparency regarding the SMP and Covered Bond Purchase Programme?
EKP on sitoutunut täysimääräisesti avoimuuden periaatteisiin.
The ECB fully subscribes to the principles of transparency and openness.
Jotkin olosuhteet voivat kuitenkin edellyttää poikkeamista näistä periaatteista.
But there can be conditions which call for a deviation from these principles.
Yksityiskohtaisempien tietojen antaminen arvopaperimarkkinoita koskevassa ohjelmassa ja katettujen joukkovelkakirjalainojen osto-ohjelmassa toteutetuista toimista voisi vahingoittaa näiden ohjelmien vaikuttavuutta ja tehokkuutta.
As re-gards giving more details about transactions conducted in the context of the SMP and the CBPP, this could harm the effectiveness and efficiency of these programmes.
Rahoitusmarkkinoiden osallistujat voisivat siten ennakoida eurojärjestelmän ostoja ja kehittää kaupankäyntistrategioita, joiden avulla ne voisivat hyötyä EKP:n interventioista.
It could allow financial market participants to anticipate purchases by the Eurosystem, and develop trading strategies that would allow it to benefit from the ECB’s interventions.
Se tarkoittaisi, että eurojärjestelmän pitäisi ostaa suurempia määriä joukkovelkakirjoja saadakseen toivotun vaikutuksen aikaan.
This would imply that the Eurosystem would need to purchase larger amounts of bonds to achieve its desired effects.
Arvopaperimarkkinoita koskevan ohjelman edelleen käynnissä olevien ostojen osalta EKP antaa jo viikoittain tietoa yhteismääristä, joista se on tehnyt interventioita joukkovelkakirjamarkkinoilla.
As re-gards the purchases in the context of the SMP that are still ongoing, the ECB al-ready provides on a weekly basis information on the amounts for which it inter-vened on bond markets on an aggregate basis.
Mikä on arvionne EKP:n jäsenten kasvaneista TARGET2 ‑järjestelmän vastuista ja saamisista?
How do you evaluate the grown Target II liabilities and receivables of the ECB members?
Euroalueen pankkien kautta kulkevat suuret rajatylittävät maksuvirrat ovat ominaisia rahaliitolle.
Large cross-border payment flows between banks in the euro area are a normal feature of monetary union.
Ennen rahoituskriisiä virrat jakautuivat tasaisesti maiden välille: yksittäisen valtion pankkijärjestelmä pystyi kompensoimaan tavaroiden ja palvelujen nettotuontiin tai ulkomaisen omaisuuden hankitaan liittyvät lähtevät maksuvirrat tulevilla rahavirroilla, erityisesti hankkimalla pääomaa rajatylittäviltä pankkienvälisiltä markkinoilta.
Before the financial crisis, the flows tended to be broadly balanced across countries: a country’s banking system could broadly compensate payment outflows associated with net imports of goods and services or the acquisition of assets abroad with inflows, notably by raising funds in the cross-border interbank market.
Rahoituskriisin ja julkisen talouden velkakriisin myötä näin ei enää ole: joidenkin euroalueen valtioiden pankkijärjestelmien lähtevät maksuvirrat ovat tulevia virtoja suuremmat (esimerkiksi Kreikassa, Portugalissa ja Irlannissa) tai päinvastoin toisissa euroalueen valtioissa (kuten Saksassa).
With the financial and sovereign debt crisis, this has no longer been the case: outflows are larger than inflows for the banking systems of some euro area countries (such as Greece, Portugal and Ireland), and vice versa for other euro area countries (such as Germany).
Nämä epätasapainossa olevat maksuvirrat merkitsevät sitä, että joidenkin valtioiden pankkijärjestelmät tarvitsevat enemmän keskuspankin likviditeettiä kuin toiset, joihin virtaa keskuspankkirahaa.
These imbalanced cross-border payment flows imply that the banking systems need more central bank liquidity in some countries than in others where commercial bank money is inflowing.
Tämän seurauksena nettolikviditeetti on jakautunut eurojärjestelmän sisällä epätasaisesti: joillakin kansallisilla keskuspankeilla on enemmän nettolikviditeettiä kuin toisilla (suhteessa maiden pankkijärjestelmien kokoon).
As a result, the net distribution of liquidity throughout the Eurosys-tem is uneven: some National Central Banks provide in net more liquidity (in re-lation to the size of their countries' banking systems) than others.
Tämä johtaa eurojärjestelmän sisäisiin saamisiin: joillekin kansallisille keskuspankeille syntyy saamisia EKP:hen nähden, toisille taas velvoitteita.
This leads to intra-Eurosystem balances: some NCBs develop a claim vis-à-vis the ECB, oth-ers a liability.
Näitä kansallisten keskuspankkien saamisia kutsutaan TARGET2‑vastuiksi ja ‑saamisiksi, koska valtioiden välisten maksuvirtojen epätasapaino näkyy maksujärjestelmässä, jota käytetään virtojen käsittelemiseen ja maksamiseen keskuspankkirahalla, joka eurojärjestelmässä on TARGET2.
These NCB balances are called “TARGET2” claims and liabilities because the imbalances in the payment flows across countries emerge in the payment system used to process and settle such flows in central bank money, which for the Eurosystem is TARGET2.
Kansallisten keskuspankkien TARGET2-epätasapaino (joka yhteensä on nolla) kuitenkin heijastaa keskuspankin likviditeetin epätasaista jakautumista eurojärjestelmän kansallisille keskuspankeille.
The TARGET2 imbalances of NCBs (which in total add up to zero) thus reflect the uneven distribution of central bank liquidity by the NCBs of the Eurosystem.
Tämä eurojärjestelmän sisäinen epätasainen jakautuminen luo vakautta, sillä se antaa rahoituksellisesti terveille pankeille – myös maissa, jotka kärsivät rahoitusongelmista – mahdollisuuden täyttää likviditeettitarpeensa hyväksyttävää vakuutta vastaan.
This uneven distribution within the Eurosystem provides stability as it allows fi-nancially sound banks – even those in countries under financial stress – to cover their liquidity needs, against eligible collateral.
Tämä myötävaikuttaa rahapolitiikan välittymiseen laajemmalle euroalueen talouteen ja siten keskipitkän aikavälin hintavakauden ylläpitämiseen euroalueella.
This contributes to the effective transmission of monetary policy to the wider euro area economy, and thereby to maintaining price stability in the euro area over the medium term.
Talous- ja rahaliitossa kansallisen keskuspankin saaminen TARGET2-järjestelmässä ei kuitenkaan sinänsä merkitse kansallisen keskuspankin altistumista rahoitusriskille.
In Economic and Monetary Union, the claim of an NCB in TARGET2 does not, in itself, reflect the NCB’s exposure to financial risk.
Eurojärjestelmän altistuminen riskille liittyy likviditeetin tarjoamiseen pankeille ja siten rahapoliittisiin operaatioihin itseensä.
The risk exposure of the Eurosystem relates to the provision of liquidity to banks, and thus to the mone-tary policy operations themselves.
Operatiivinen riski hillitään terveen riskinhallintajärjestelmän avulla, ja jokainen epäsystemaattinen riski jaetaan pääsääntöisesti eurojärjestelmän kansallisten keskuspankkien kesken sen mukaan, mikä on niiden osuus EKP:n pääomasta; se ei liity yksittäisten keskuspankkien TARGET2-asemaan.
The operational risk is mitigated by a sound risk management framework, and any residual risk is, as a rule, shared among the NCBs of the Eurosystem in accordance with their respective shares in the ECB’s capital; it is not related to the TARGET2 positions of individual central banks.
Kaikissa euroalueen jäsenvaltioissa on tarpeen tehdä mittavia ja kattavia rakenteellisia uudistuksia niiden kilpailukyvyn ja työllisyyden parantamiseksi, talouksien joustavuuden vahvistamiseksi ja pitkän aikavälin kasvumahdollisuuksien kasvattamiseksi.
Substantial and comprehensive structural reforms need to be implemented by all euro area Member States in order to strengthen their competitiveness and em-ployment, increase the flexibility of their economies and enhance their longer-term growth potential.
Kunnianhimoiset rakenteelliset uudistukset ovat ehdottoman tärkeitä luottamuksen palauttamiseksi.
Ambitious structural reforms are crucial for restoring confidence.
Talouspolitiikan koordinointivälineiden tulisi olla suunniteltu siten, että ne tukevat näitä tavoitteita.
The instruments of economic policy coordination should be geared at supporting those objectives.
EU-ohjausjakson käyttöönoton myötä sekä vakaus- ja lähentymisohjelmat että kansalliset uudistusohjelmat, mukaan lukien Euro Plus -sopimukseen perustuvat sitoumukset, annetaan ja määritetään nyt samanaikaisesti toimenpidesuositusten yhtenäisyyden parantamiseksi Euroopan tasolla.
With the introduction of the European Semester, both stability and convergence programmes and the national reform programmes, including the commitments made under the Euro Plus Pact, are now submitted and as-sessed at the same time to enhance consistency of policy recommendations at the European level.
Nyt on erittäin tärkeää, että annetut maakohtaiset toimenpidesuositukset pannaan täydellisesti täytäntöön.
It is now crucial that the country-specific policy recommen-dations issued are fully implemented.
Euroalueen jäsenvaltioiden tulisi mennä pidemmälle aikaistamalla kunnianhimoisia uudistuksia.
Euro area Member States should go fur-ther by frontloading ambitious reforms.
Myös uuden "liiallisen epätasapainon korjaamismenettelyn" myötä jäsenvaltioiden, joihin on kertynyt talouden ja julkisen talouden epätasapainoa, ovat velvollisia korjaamaan tämän epätasapainon ottamalla käyttöön sopivia taloudellisia ja veropoliittisia toimia.
Also, under the new “Excessive Imbal-ances Procedure”, Member States where major economic and fiscal imbalances have accumulated will be obliged to correct these imbalances by implementing appropriate economic and fiscal policy measures.
Sen vuoksi on ratkaisevaa, että vastikään sovitut jäsenvaltioiden politiikan valvontavälineet otetaan käyttöön tinkimättömällä tavalla työllisyyttä ja kasvua koskevan strategian tavoitteiden tukemiseksi.
It is therefore crucial that the newly agreed surveillance instruments over Member States policies are force-fully implemented to support the objectives for the strategy for jobs and growth.
Varmistamalla hintavakauden ja vahvistamalla osaltaan rahoitusvakautta EKP myötävaikuttaa myös kasvua vahvistavien olosuhteiden syntymiseen.
By ensuring price stability and contributing to financial stability, the ECB also contributes to a growth-enhancing environment.
Rakenteellisista uudistuksista etusijalle tulisi asettaa tavoite kasvattaa kilpailukykyä ja vahvistaa Euroopan unionin kasvupotentiaalia ottaen huomioon kilpailu kehittyneiden ja kehittymässä olevien talouksien kanssa globaalissa mittakaavassa.
When thinking about structural reform, highest priority should be given to the objectives of strengthening competitiveness and enhancing growth potential of the European Union in view of competition with developed and emerging coun-tries on a global scale.
Tämä liittyy useisiin aloihin, kuten koulutukseen, palveluihin, työmarkkinoihin, kestävyyteen, tutkimukseen, kehitykseen ja sisämarkkinoiden vahvistamiseen.
This relates to various fields such as education, services, labour markets, sustainability, research and development and the strengthening of the internal market.
Tarttuminen kaikkiin näihin alueisiin samanaikaisesti nopeuttaa prosessia ja saa aikaan positiivista vuorovaikutusta.
Tackling these fields at the same time may fuel the whole process and have reciprocal positive effects.
Konkreettisia toimenpiteitä näillä alueilla voisivat olla:
Concrete measures in these areas could be:
– Koulutuksen alalla riittävät julkiset investoinnit, koulutuksen saatavuus riippumatta sosiaaliluokasta sekä tutkintojen rajatylittävä tunnustaminen.
- In education, sufficient public investment, accessibility to education irre-spective of social rank and cross-border recognition of degrees.
– Palvelualoilla suljettujen ammattikuntien vapauttamisen jatkaminen.
- In the services industries, further liberalisation for example in crafts closed professions.
Myös terveyspalveluiden alalla on suurta potentiaalia.
The health services industry bears also great potential.
– Työmarkkinoiden rajatylittävä vapauttaminen.
- In the labour markets, further cross border liberalisation.
On kuitenkin hyvä muistaa, että työ on moniulotteinen asia.
However, it is worth remembering the fact that labour is multidimensional.
Se ei ole ainoastaan tuotannontekijä vaan myös tärkeä osallistumisen sekä yhteiskuntaan kuulumisen muoto.
It is not only a factor of production, but also an important means of participation and inclu-sion in society.
Työehtosopimusneuvotteluja koskevaa oikeutta ei tule kyseenalaistaa, mutta kaikki indeksipohjaiset palkan laskennan muodot tulee poistaa.
The freedom of collective bargaining should not be ques-tioned; however, all forms of index-based wage calculation should be abol-ished.
– Mitä tulee kestävyyteen, julkisen talouden kestävyys on avain demografiseen muutokseen.
- As regards sustainability, fiscal sustainability is key in view of demographic change.
Ikääntyvä yhteiskunta, kuten myös maahanmuutto ja liikkuvuus sisämarkkinoiden sisällä ja niiden ulkopuolelle, luo haasteita sosiaaliturvajärjestelmien kestävyydelle.
The ageing society as well as migration and mobility in the internal market and beyond pose challenges for the sustainability of social security systems.
Julkisen sektorin toimivuutta ja tehokkuutta on parannettava.
The efficiency and effectiveness of the public sector have to im-prove.
– Tutkimuksen ja kehityksen alalla riskipääoman saatavuus tulee tehdä helpommaksi.
- In research and development, access to venture capital should be made eas-ier.
Haluaisin ensinnäkin todeta, että talous- ja rahaliitto (EMU) ei ole suljettu yhteisö, kuten Viron äskeinen esimerkki on osoittanut.
Let me first say that the Economic and Monetary Union (EMU) is not a closed shop, as the example of Estonia has just recently shown.
Perussopimuksiin ja pöytäkirjaan sisältyvän lähentymiskehyksen mukaan jäsenvaltiot voivat ottaa euron käyttöön, kun ne ovat saavuttaneet kestävän lähentymisen korkean tason, mikä puolestaan merkitsee sitä, että euroalueeseen liittymiselle ei ole ennalta määritettyä aikataulua.
The convergence framework, as embed-ded in the Treaty and Protocol, stipulates that Member States can adopt the euro once they have achieved a high degree of sustainable convergence which in turn implies that there is no predefined timetable for joining the euro area.
Etenkin EMU:n 13 ensimmäisen vuoden kokemusten perusteella haluaisin korostaa, että perussopimuksessa määritetään neljän nimellisen lähentymisperusteen lisäksi joukko muita huomioon otettavia seikkoja eli "markkinoiden yhdentymisen tulokset, vaihtotaseiden tasapainon tilanne ja kehitys sekä yksikkötyökustannusten ja muiden hintaosoittimien kehityksen tarkastelu" (SEUT-sopimuksen 140 artikla).
Not least against the background of the experiences of the first 13 years of EMU, let me emphasise that, in addition to the four nominal convergence crite-ria, the Treaty also stipulates a set of additional considerations, notably “the in-tegration of markets, the situation and development of the balances of payments on current account and an examination of the development of unit labour costs and other price indices.”(Art. 140 TFEU).
Näillä seikoilla sekä saavutetun lähentymisen kestävyydellä on suuri merkitys arvioinnissa.
These aspects, as well as the sustain-ability of the convergence achieved, will play an important role in the assess-ment.
Osallistuminen ERM II:een on olennainen osa lähentymisprosessia.
Participation in the ERM II constitutes a crucial element of the convergence process.
Se osoittaa, kykeneekö jäsenvaltio saavuttamaan keskeiset poliittiset tavoitteet, joita ovat muun muassa hintavakauden ylläpitäminen, budjettikuri ja kilpailukyky, sekä noudattamaan tavanomaisia vaihteluvälejä ilman että sillä on ollut merkittäviä paineita – ja erityisesti ilman että se on omasta aloitteestaan alentanut valuuttansa kahdenvälistä keskusarvoa suhteessa euroon – ainakin kahtena viimeisenä lähentymiskehityksen tarkastelua edeltävänä vuotena.
It demonstrates whether a Member State can achieve key policy objec-tives, such as maintaining price stability, fiscal discipline and competitiveness, while respecting the normal fluctuation margins without severe tensions - and in particular without devaluation of its bilateral central rate against the euro on its own initiative - for at least the last two years before the convergence examina-tion.
Parhaillaan käydään keskustelua finanssitoiminnan erityyppisistä veroista: finanssitransaktioverosta, finanssitoimintaverosta ja Tobinin verosta.
In the current debate various types of taxes on financial activities are being de-bated: Financial Transaction Tax (FTT), Financial Activities Tax (FAT) or the Tobin tax.
Minkä tahansa veron hyödyllisyyttä on arvioitava kahdesta näkökulmasta – käyttäytymisen ohjaamista koskevan tavoitteen ja verotuoton kannalta.
The usefulness of any tax must be evaluated from two perspectives: its objective in steering behaviour and the revenue function.
Kannatan laajan finanssitransaktioveron käyttöönottoa.
I would support the introduction of a comprehensive financial transaction tax (FTT).
Tällainen vero tulisi mieluiten ottaa käyttöön maailmanlaajuisesti.
Such a tax should preferably be introduced on a global level.
G20-ryhmän huippukokouksessa Torontossa käydyn kiivaan keskustelun perusteella tämä ei vaikuta mahdolliselta lähitulevaisuudessa.
Given the intense debate we have had on this issue at the G20 summit in Toronto this seems out of reeach in the near term.
Toiseksi paras vaihtoehto voisi olla veron käyttöönotto Euroopan unionissa, kolmanneksi paras vaihtoehto on tutkia sen käyttöönottoa euroalueella.
As a second best an introduction in the European Union could be envisaged, a third best option an introduction in the Euro area has to be examined
Ohjaustehtävän osalta: vaikka kaikentyyppisten finanssitoiminnan verojen kannattajat korostavat usein toivetta epävakauden vähenemisestä tällaisten verojen ansiosta, valtaosa teoreettisista ja empiirisistä analyyseista ei tue tätä väitettä.
On the steering function: While proponents of any kind of tax of financial activi-ties often stress the hope for reduced volatility as a result of such taxes, this claim does not stand up to the majority of theoretical and empirical analysis.
Itse asiassa veron aiheuttama transaktiokustannusten kasvu vähentäisi markkinoiden likviditeettiä ja voisi lisätä epävakautta.
In-deed, the resulting increase in transaction cost would reduce market liquidity and could lead to an increase in volatility.
Finanssitransaktioveroa ei siksi pitäisi tarkastella erillisenä välineenä.
The FTT as an instrument should therefore not be seen in isolation.
Samassa yhteydessä olisi otettava huomioon myös erityisesti huippunopeaa kaupankäyntiä koskevan sääntelyn lisääminen, ja veroa tulisi arvioida suhteessa niihin vaihtoehtoihin, joita jäsenvaltioilla (tai tulevaisuudessa mahdollisesti Euroopan unionilla) on tulojen hankkimiseksi.
It must be considered alongside an enhanced regulation especially of high-frequency trad-ing and evaluate against the alternatives Member States (or in the future possi-bly the European Union) have to raise revenues.
Kaiken kaikkiaan odotan lainsäädäntöehdotusta, jonka Euroopan komissio esittää lähiaikoina.
On balance I am looking for-ward to the legislative proposal the EU Commission will put forward soon.
Euroalueen ulkoinen edustus heijastaa talous- ja rahaliiton toimielinrakennetta: koska rahapolitiikka ja valuuttakurssipolitiikka kuuluvat unionin toimivaltaan, niiden edustajina toimivat EU:n toimielimet (EKP rahapolitiikassa sekä neuvosto euroalueen kokoonpanossa yhdessä EKP:n kanssa valuuttakurssipolitiikassa).
The external representation of the euro area reflects the institutional set-up of the EMU: as monetary and exchange rate policies are competencies of the Un-ion, they are represented through EU institutions (the ECB for monetary policy, and the EU Council, in euro area composition, together with the ECB for ex-change rate policy).
Talouspolitiikan edustus ei sitä vastoin ole yhtenäinen, mikä ilmentää sitä, että toimivalta on pysynyt laajasti kansallisilla hallituksilla, joille talouspolitiikan edustus myös kuuluu (esimerkiksi IMF:ssä).
In contrast, the representation of economic policies is not unified, reflecting the fact that competencies have remained largely in the hands of national governments, which also represent them externally (e.g. in the IMF).
Yksi meneillään olevan talous- ja rahoituskriisin keskeisistä opetuksista on kuitenkin johtanut siihen, että toimet euroalueen taloudellisen yhdentymisen syventämiseksi ovat lisääntyneet; tämä on myös äskettäin hyväksytyn talouspolitiikan ohjauspaketin ja muiden parhaillaan valmisteltavien ehdotusten tavoitteena.
That said, as one of the key lessons from the ongoing financial and economic crisis, we are currently witnessing enhanced efforts to move towards deeper economic integration in the euro area, which is also the aim of the recently adopted economic governance package and of further proposals which are cur-rently being developed.