natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 546/2009, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1927/2006 muuttamisesta. .
Regulation (EC) No 546/2009 of the European Parliament and of the Council of 18 June 2009 amending Regulation (EC) No 1927/2006 on establishing the European Globalisation Adjustment Fund. .
Mietinnössä esitetään näiden kolmen vuoden kokemuksen ja 28. huhtikuuta 2010 kuultujen kansallisten asiantuntijoiden lausuntojen perusteella yhteenveto rahaston rahoituksesta ja toiminnasta ennen ja jälkeen oikeusperustan muuttamisen.
Drawing on the experience gained over that period and on the opinions of national experts heard on 28 April 2010, it reviews the funding and functioning of the fund before and after the revision of its legal basis.
Koska työttömyys kasvaa rakenteellisesti ja joukkovähentämisten määrä on Euroopan unionissa moninkertaistunut, mietinnössä suositetaan, että EGR muutetaan heti seuraavien rahoitusnäkymien alusta alkaen pysyväksi välineeksi, jolla osoitetaan solidaarisuutta joukkovähennetyiksi tulleille työntekijöille.
In view of the structural increase in unemployment and the rise in the number of collective redundancies in the European Union, it recommends that, from the start of the next multiannual financial framework, the fund be made a permanent means of providing support for workers affected by collective redundancies.
Lyhyemmällä aikavälillä esitetään suppeampia muutoksia, joilla pyritään paikkaamaan kaikkein ilmeisimmät puutteet.
It also proposes that, in the more immediate future, less far-reaching changes be made with a view to remedying its most obvious faults.
Jotkut muutosehdotuksista ovat välittömästi sovellettavissa.
Some of the proposed changes may be made immediately.
Toiset on otettava huomioon, kun EGR-asetusta muutetaan välineen väliarvioinnin jälkeen.
Others will need to be included in a revision of the EGF Regulation, following its mid-term evaluation.
Siksi komissiota pyydetään aikaistamaan kyseistä arviota 31. päivään heinäkuuta 2011.
To that end, the Commission is asked to bring the date of that evaluation forward to 31 July 2011.
Seuraava yhteenveto perustuu yhtäältä EGR:n käyttöönoton oikeudellisten edellytysten perinpohjaiseen analyysiin (1) ja toisaalta rahaston tosiasialliseen käyttöön vuoden 2007 alun ja huhtikuun 20102 välillä (2) .
The approach outlined above is based on a detailed analysis of the legislation governing mobilisation of the EGF 1 and of its actual mobilisation between 2007 and April 2010 2 .
I. EGR:N KÄYTTÖÖNOTON EDELLYTYKSET
I. CONDITIONS GOVERNING MOBILISATION OF THE EGF
· Sisällölliset vaatimukset
· Basic conditions
EGR:n alkuperäinen tarkoitus oli yksinomaan lieventää globalisaation haitallisia vaikutuksia tiettyjen alojen kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleville ja heikoimmin koulutetuille työntekijöille, jotka ovat jääneet työttömiksi maailmankaupan suurten muutosten aiheuttaman vakavan talouden häiriötilan vuoksi.
The EGF was initially intended solely as a means of countering the adverse impact of globalisation on the most vulnerable and least qualified workers in certain sectors who lose their jobs as a result of major changes in world trade patterns that cause severe economic disruption.
Kesäkuussa 2009 sen toiminnan alaa laajennettiin työntekijöihin, jotka ovat jääneet työttömiksi rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena ja joita koskevat tukihakemukset on jätetty 1. toukokuuta 2009–31. joulukuuta 2011 välisenä aikana.
In June 2009 its scope was extended to include workers who lose their jobs as a direct result of the economic and financial crisis, in respect of whom applications may be made for support between 1 May 2009 and 31 December 2011.
Onko EGR:n tarkoitusta tarkistettava työttömyyden rakenteellisen kasvun ja EU:ssa tapahtuvien joukkovähentämisten määrän moninkertaistumisen vuoksi?
Should the purpose of the EGF be rethought in view of the structural rise in unemployment and the increase in the number of collective redundancies in the European Union?
Onko kesäkuussa 2009 käyttöön otettu poikkeus riittävä vastaus kriisin tuottamiin ongelmiin?
Is the derogation included in June 2009 an adequate response to the crisis?
Jäsenvaltiot voivat hakea EGR:n rahoitustukea, jos yksi seuraavista kolmesta toimintakriteeristä täyttyy:
Member States may apply for a contribution under the EGF in cases where one of the following three intervention criteria is met :
– jos vähennetään vähintään 500 työntekijää (1 000 työntekijää ennen vuotta 2009) neljän kuukauden aikana jäsenvaltiossa sijaitsevasta yhdestä yrityksestä, mukaan luettuna työntekijät, jotka vähennetään yrityksen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta (2 artiklan 1 kohdan a alakohta)
– at least 500 (1000 prior to 2009) redundancies over a period of four months in an enterprise in a Member State, including workers made redundant in its suppliers or downstream producers (Article 2(a))
Artiklaviittaukset ovat asetukseen (EY) N:o°1927/2006. ,
The articles quoted appear in Regulation (EC) No 1927/2006. ;
– jos vähennetään vähintään 500 työntekijää (1 000 työntekijää ennen vuotta 2009) NACE 2 alan yrityksissä, etenkin pk-yrityksissä, yhdeksän kuukauden aikana jollakin NUTS II ‑tason alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella (2 artiklan 1 kohdan b alakohta),
– at least 500 (1000 prior to 2009) redundancies, over a period of nine months, particularly in small or medium-sized enterprises, in a NACE 2 sector in one region or two contiguous regions at NUTS II level (Article 2(b));
– jos vähentämisillä on vakava vaikutus työllisyyteen ja paikalliseen talouteen ja työmarkkinat ovat pienet tai olosuhteet poikkeukselliset, vaikka edellä mainitut toimintakriteerit eivät kokonaan täyttyisi (2 artiklan 1 kohdan c alakohta).
– redundancies with a serious impact on employment and the local economy, even if neither of the above criteria are met, in small labour markets or in exceptional circumstances that are duly substantiated (Article 2(c)).
Onko työntekijöiden vähimmäismäärän laskeminen 1000:sta 500:aan riittävä?
Is it enough to lower the threshold from 1000 to 500 workers?
Ovatko ajankohdat ja maantieteelliset alueet, joilta työntekijöiden vähentäminen lasketaan, asianmukaiset?
Are the time periods and geographical parameters used in determining eligibility appropriate?
EGR myöntää rahoitustukea aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin, jotka ovat osa koordinoitua yksilöllisten palvelujen pakettia, jonka tarkoituksena on integroida työttömiksi joutuneet työntekijät uudelleen työmarkkinoille.
The EGF helps to fund active labour market measures that form part of a coordinated package of personalised services designed to re-integrate redundant workers into the labour market.
Aktiivisia toimia ovat esimerkiksi työnhaussa avustaminen, koulutus, liikkuvuusavustukset tai toimet, joilla epäedullisessa asemassa olevia tai ikääntyneitä työntekijöitä kannustetaan jäämään tai palaamaan työmarkkinoille.
These active measures include assistance in seeking employment, training, travel allowances and incentives for disadvantaged or elderly workers to remain on or return to the labour market.
Sen sijaan EGR ei rahoita passiivisia sosiaalisen suojelun toimenpiteitä.
Passive social protection measures are not funded under the EGF.
Miten säilyttää EGR:n innovatiivinen toimintamalli, jossa keskitytään hyödyntämään ja ottamaan huomioon kunkin tukea saavan työntekijän kyvyt ja toiveet, ja samalla edistää sen ulottamista muihin välineisiin?
How is the EGF's innovative approach, which focuses on the abilities and wishes of each worker in receipt of support, to be maintained and carried over to other measures?
EGR-tuen on määrä täydentää jäsenvaltioiden toteuttamia toimia, ei korvata niitä.
EGF support is intended to complement, rather than take the place of, action by Member States.
Täydentävyysvaatimusta tukee yhteisrahoituksen enimmäismäärän asettaminen 50 prosenttiin suunniteltujen toimien kustannuksista, joka rahoitusosuus nostettiin vuonna 2009 65 prosenttiin kaikkien ennen 31. päivää joulukuuta 2011 esitettyjen hakemusten tapauksessa.
In view of this complementarity requirement, co-financing covers no more than 50% of the cost of the proposed measures; in 2009 that rate was raised to 65% for applications submitted before 31 December 2011.
Onko EGR:n yhteisrahoitusosuuden tilapäinen nostaminen riittävää?
Is this temporary increase in the EGF co-financing rate sufficient?
EGR:n toiminta on sovitettu yhteen Euroopan unionin muiden politiikanalojen toiminnan kanssa.
Action under the EGF must be coordinated with action under other EU policies.
Koordinointivaatimus tarkoittaa käytännössä, että suunniteltujen toimien kustannuksia ei saa osarahoittaa muilla yhteisön rahoitusvälineillä.
In view of this coordination requirement, no measures receiving a contribution under the EGF may receive assistance under other EU financial instruments.
Jäsenvaltioiden on erityisesti huolehdittava siitä, että EGR:n tukemat toimet eivät saa myös ESR:n rahoitusta, sillä yhden ESR-suuntaviivan painopisteenä on "työntekijöiden ja yritysten mukautumiskyvyn kehittäminen ja työmarkkinoiden joustavuuden lisääminen"
In this connection, Member States must ensure, in particular, that measures supported under the EGF are not also in receipt of funding under the ESF, given that one of the guidelines applying to the ESF provides for improving the 'adaptability of workers and enterprises and the flexibility of the labour markets'
Neuvoston päätös 2006/702/EY, tehty 6 päivänä lokakuuta 2006, yhteisön koheesiopolitiikan strategisista suuntaviivoista. .
Council Decision 2006/702/EC of 6 October 2006 on Community strategic guidelines on cohesion. .
Noudatetaanko koordinointivaatimusta täysimääräisesti?
Is the coordination requirement fully met?
EGR:n varojen vuotuinen enimmäismäärä on 500 miljoonaa euroa, joka voidaan ottaa edellisen vuoden kokonaismenojen enimmäismäärään nähden jäljellä olevasta liikkumavarasta tai kahden edellisen vuoden aikana peruutetuista maksusitoumusmäärärahoista, lukuun ottamatta rahoituskehyksen otsakkeeseen 1 b liittyviä tällaisia määrärahoja.
The EGF has a maximum annual amount of EUR 500 million, drawn either from any margin existing under the global expenditure ceiling of the previous year or from cancelled commitment appropriations from the previous two years, excluding those relating to heading 1b of the financial framework.
EGR:a koskevat maksusitoumusmäärärahat otetaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon varauksena (momentti 40 02 43) tavanomaisessa talousarviomenettelyssä, kun komissio on yksilöinyt riittävät liikkumavarat ja/tai peruutetut maksusitoumukset.
Commitment appropriations are entered in the general budget of the European Union as a provision (line 40 02 43) under the normal budgetary procedure as soon as the Commission has identified sufficient margins and/or cancelled commitments.
Vastaavat maksumäärärahat voidaan ottaa varaukseen, ne voivat olla peräisin budjettikohdista, joiden määrärahat on alitettu, tai ne voidaan ottaa EGR:n omaan budjettikohtaan (04 05 01).
The corresponding payment appropriations may be entered in the reserve, drawn from under-utilised budget lines or entered against the EGF budget line (04 05 01).
Onko EGR:n jatkossakin oltava varaton rahasto?
Should the EGF remain an unfunded fund?
EGR:n käyttöönottomenettelyssä on neljä vaihetta:
There are four stages in the EGF mobilisation procedure :
– jäsenvaltio esittää EGR-tukihakemuksen komissiolle kymmenen viikon kuluessa päivästä, jona EGR:n toiminnan edellytykset täyttyvät, ja se voi täydentää hakemusta jälkikäteen;
– a Member State submits an application for an EGF contribution to the Commission within a period of 10 weeks from the date on which the EGF intervention conditions are met; the application may be supplemented subsequently by the Member State;
– komissio tutkii hakemuksen jäsenvaltiota kuullen ja aloittaa tarvittaessa talousarviomenettelyn tekemällä ehdotuksen päätökseksi EGR:n käyttöönotosta, jossa vahvistetaan myönnettävän rahoitustuen määrä ja esitetään pyyntö vastaavien määrärahojen siirtämiseksi;
– the application is scrutinised by the Commission, in consultation with the Member State, following which, if necessary, the budgetary procedure is initiated by means of a proposal for a decision to mobilise the EGF, stipulating the size of the financial contribution to be made, and a request for the transfer of the relevant amount is drawn up;
– budjettivallan käyttäjät tutkivat ehdotuksen päätökseksi EGR:n käyttöönotosta ja määrärahasiirtopyynnön ja tarvittaessa hyväksyvät ne tarkistuksin tai ilman tarkistuksia;
– the proposal for a decision to mobilise the EGF and the request for transfer is considered by the two arms of the budgetary authority; where appropriate, they are adopted with or without amendments;
– jäsenvaltiolle myönnetty rahoitustuki maksetaan kertasuorituksena periaatteessa 15 päivän kuluessa siitä, kun budjettivallan käyttäjä on hyväksynyt päätöksen EGR:n käyttöönotosta.
– following the budgetary authority's adoption of the decision to mobilise the EGF, the financial contribution granted to the Member State is paid in a single instalment, in principle within 15 days.
Onko tapauskohtainen budjettivallan käyttäjän päätös rahaston käyttöönotosta yhä välttämätön?
Is it always essential for the budgetary authority to take mobilisation decisions on a case-by-case basis?
Ovatko säädetyt määräajat tarpeen, ja noudatetaanko niitä?
Are the deadlines necessary and/or met?
Miten jäsenvaltiot voisivat paremmin ennakoida, mihin tulokseen hakemuksen tarkastelu komissiossa johtaa?
How could the scrutiny of applications by the Commission be made more predictable for Member States?
EGR:n toteutusmenettely voidaan jakaa kolmeen vaiheeseen:
There are three stages in the EGF implementation procedure :
– jäsenvaltio käyttää rahoitustuen 24 kuukauden kuluessa hakemuksen jättöpäivästä tai toteutettavien toimenpiteiden alkamispäivästä edellyttäen, että toimenpiteet on aloitettu viimeistään kolmen kuukauden kuluttua hakemuksen jättöpäivästä (12 kuukauden kuluessa hakemuksen jättöpäivästä ennen vuotta 2009);
– the Member State must use the financial contribution within 24 months of the date on which the application was made or the date on which the measures covered began, provided that the latter date is no later than three months after the date on which the application was made (within 12 months of that date prior to 2009);
– jäsenvaltio esittää kuuden kuukauden kuluessa rahoitustuen viimeisestä käyttöpäivästä kertomuksen rahoitustuen käytöstä;
– the Member State must submit a report on the implementation of the financial contribution no later than six months after the expiry of the designated utilisation period;
– komissio päättää rahoitustuen tilit kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun sille on toimitettu rahoitustuen käyttöä koskeva kertomus.
– the Commission winds up the financial contribution no later than six months after the implementation report has been received.
Onko riittävää antaa jäsenvaltioille kaksi kertaa enemmän aikaa käyttää rahoitustuki?
Is the doubling of the period during which the financial contribution may be used by the Member State sufficient?
Onko menetelmä, jolla komissio valvoo rahoitustuen käyttöä, optimaalinen?
Is the procedure for verification by the Commission of the use made of the financial contribution as effective as it could be?
· EGR:n käyttöönottoa koskevien päätösten ja hakemusten analyysi
· Analysis of EGF mobilisation decisions and applications
Pääosan hakemuksista esittää ja eniten tukea hakee pieni määrä jäsenvaltioita, joilla ei ole suurten varallisuuserojen ja työttömyyden ongelmaa:
The number of applications submitted and the size of the contributions requested are not linked to the relative wealth of or unemployment rate in the Member States that have applied for funding, of which there has been only a limited number .
Vuoden 2007 alun ja huhtikuun 2010 välillä hyväksyttiin 27 päätöstä EGR:n käyttöönotosta ja esitettiin ja vahvistettiin 58 hakemusta.
Between 2007 and April 2010, 27 EGF mobilisation decisions were adopted, and 58 applications were submitted.
Päätökset koskivat 13:a jäsenvaltiota ja hakemuksia oli esittänyt 17 jäsenvaltiota.
The decisions covered 13 Member States, and the applications 17 Member States.
Näin ollen 10 jäsenvaltiota ei ole vielä halunnut tai voinut käyttää rahastoa.
This means that 10 Member States have not yet wished or been able to make use of the EGF.
Suurimpia tukimääriä hakeneen viiden jäsenvaltion (Ranska, Italia, Espanja, Irlanti ja Saksa) osuus kaikista haetuista määrärahoista oli noin 70 %, kun taas pienimpiä tukimääriä hakeneiden viiden jäsenvaltion (Tšekin tasavalta, Puola, Malta, Suomi ja Liettua) osuus mainitusta kokonaismäärästä oli noin 2 %.
The five Member States that requested the highest contributions (France, Italy, Spain, Ireland and Germany) accounted for around 70% of the total appropriations requested, while the five Member States that requested the lowest contributions (Czech Republic, Poland, Malta, Finland and Lithuania) accounted for some 2%.
EGR:n käyttöönottopäätökset koskivat NUTS II -tason alueita, joiden keskimääräinen BKTL asukasta kohti on 109,3 % Euroopan unionin keskiarvosta ja joiden keskimääräinen työttömyysaste on vain 5,9 %
The EGF mobilisation decisions covered NUTS II regions with an average per capita GNI of 109.3% of the EU average and an average unemployment rate of no more than 5.9%
Lähde: Eurostat, tiedot BKTL:sta asukasta kohti vuodelta 2007 ja tiedot työttömyysasteista vuodelta 2008. .
Source: Eurostat – 2007 per capita GNI figures and 2008 unemployment figures. .
Miksi EGR hyödyttää pääasiassa alueita, joiden asukasta kohden laskettu BKT on yli Euroopan unionin keskiarvon ja työttömyysaste melko alhainen, ja miten korjata tämä vinouma?
Why does the bulk of EGF contributions go to regions with a per capita GNI that is higher than the EU average and with a relatively low unemployment rate, and how can this situation be remedied?
Hakemusten ja haetun rahoitustuen määrä kasvavat tasaisesti, mutta määrät ovat yhä vaatimattomat käytettävissä oleviin määrärahoihin verrattuna:
Although increased use is being made of the EGF, the overall amounts involved account for only a limited proportion of the appropriations available .
Ennen asetuksen muuttamista kesäkuussa 2009 oli hyväksytty vain 16 päätöstä, jotka koskivat kahdeksaa jäsenvaltiota ja yhteensä 80 miljoonan euron käyttöönottoa.
Only 16 decisions were adopted prior to the June 2009 revision; these concerned eight Member States, and the overall amount mobilised was EUR 80 million.
Eri varainhoitovuosien vertailu paljastaa, että käyttöaste on kasvanut muun muassa EGR:n käyttöedellytysten joustavoittamisen vuonna 2009 ja talous- ja rahoituskriisin vuoksi.
However, a comparison of the figures for the financial years to date shows that increased use is being made of the EGF, owing in particular to the relaxation of the eligibility requirements in 2009 and to the economic and financial crisis.
Määrärahojen käyttöaste on kasvanut 3,7 prosentista vuonna 2007 (18,6 miljoonaa euroa) 9,8 prosenttiin vuonna 2008 (49 miljoonaa euroa) ja 10,5 prosenttiin vuonna 2009 (52 miljoonaa euroa).
The rate of utilisation of appropriations rose from 3.7% in 2007 (EUR 18.6 million) to 9.8% in 2008 (EUR 49 million) and 10.5% in 2009 (EUR 52 million).
Suuntaus näyttäisi jatkuvan vuonna 2010.
This trend would appear to have continued into 2010.
Kesäkuun 2009 ja huhtikuun 2010 välillä hyväksyttiin, tutkittiin tai jätettiin 42 hakemusta, jotka koskivat 36 712:ta uutta työntekijää, ja tukea haki yhdeksän uutta jäsenvaltiota yhteensä 197 miljoonan euron arvosta.
Between June 2009 and April 2010, 42 applications were approved, scrutinised or submitted; these covered 36 712 more workers and nine more Member States, and the overall amount involved was EUR 197 million.
Onko hakemusten ja haetun rahoitustuen määrän merkittävä kasvu pysyvää ja jos on, mistä se johtuu ja miten siihen voidaan reagoida tehokkaasti?
Is this substantial increase in the number of applications and the size of the contributions requested likely to continue, and if so, what are its causes and what is the appropriate response?
Työntekijäkohtainen haetun tuen määrä vaihtelee suuresti jäsenvaltiosta toiseen:
The size of the contributions requested varies sharply from Member State to Member State .
Hyväksytyt päätökset koskevat 29 292:ta vähennettyä työntekijää ja jätetyt hakemukset 54 867:ää tukea tarvitsevaa työntekijää.
The decisions adopted cover 29 292 workers made redundant and the applications submitted cover 54 867 workers requiring support.
Rahoitustukea pyydetään keskimäärin 5 253 euroa työntekijää kohden.
The average contribution requested stands at EUR 5 253 per worker.
Haetuista työntekijäkohtaisista rahoitustuista pienimmän (511 euroa) ja suurimman (22 031 euroa) välinen suhdeluku on yhden suhde 40:een
There is a ratio of around 1 to 40 between the lowest contribution requested per worker (EUR 511)
EGF/2010/010, Unilever (Tšekin tasavalta). .
EGF/2010/010, Unilever (Czech Republic). and the highest (EUR 22 031)
Ovatko jäsenvaltioiden väliset erot työntekijää kohden käytetyissä varoissa täysin perusteltuja ja jos eivät ole, miten korjata tilanne?
Are the differences between the Member States in terms of the funding provided per worker fully justified, and if not, what should be done about it?
EGR-rahoitustukihakemuksissa viitataan kaikkiin toimintakriteereihin, mutta epäsuhtaisesti:
The applications for EGF support are based on all three intervention criteria, although the breakdown between them is uneven .
Jäsenvaltioiden hakemuksista 57,7 % perustuu EGR-asetuksen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettuun toimintakriteeriin, 36,5 % 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettuun kriteeriin ja 5,8 % 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuun kriteeriin.
The Member States base their applications on the intervention criterion laid down in Article 2(b) of the EGF Regulation in 57.7% of cases, on the Article 2(a) criterion in 36.5% of cases and on the Article 2(c) criterion in 5.8% of cases.
Vain yksi jäsenvaltio (Liettua) on ainakin yhdessä hakemuksessa vedonnut kaikkiin kolmeen toimintakriteeriin.
Only one only Member State (Lithuania) has used all three different criteria in its applications.
Kesäkuun 2009 jälkeen on hakemusperusteena käytetty aiempaa enemmän 2 artiklan b alakohdan mukaista toimintakriteeriä (60 prosentissa hakemuksista aiemman 50 prosentin sijasta).
Since June 2009, the Article 2(b) criterion has been cited more often than during the previous period (60% of applications as against 50% previously).
Miten jäsenvaltioiden väliset erot eri toimintakriteerien käytössä ovat selitettävissä?
What are the reasons for the differences between Member States in terms of the criteria cited?
EGR:n rahoitustukea annetaan vain muutamille taloudenaloille, vaikka ne ovatkin monipuolistumassa:
To date, EGF contributions have been granted in respect of only a small number of economic sectors, although that number is now growing .
EGR:n perustamisasetuksen nojalla tehdyt 16 päätöstä koskivat yksinomaan tekstiilialaa (50 %), autoteollisuutta (31 %) ja matkapuhelinalaa (19 %), mutta muutetun asetuksen nojalla jätetyissä hakemuksissa on kyse myös uusista aloista, kuten mekaniikka, elektroniikka, painatus ja rakennus.
While the 16 decisions adopted under the original regulation were confined to textiles (50%) motor vehicles (31%) and mobile telephony (19%), applications submitted under the amended regulation have covered new sectors such as the mechanical, electronics, printing and construction sectors.
Ovatko erot alojen edustuksessa aina perusteltavissa globalisaatioon tai kriisiin liittyvillä seikoilla?
Are all of the sector-specific applications warranted on the basis of factors relating to globalisation or the economic and financial crisis?
· EGR:n käyttöönotto- ja toteutusmenettelyn analyysi
· Analysis of the EGF mobilisation and implementation procedure
Vaikka EGR:lla ei ole tähän asti ollut omia määrärahoja, tilanne saattaa muuttua vuodesta 2011:
Although, to date, the EGF has not been allocated its own payment appropriations, that situation could change in 2011 .