natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eikö neuvoston mielestä olisi toivottavaa painostaa Vientianen viranomaisia Pekingin viranomaisten avulla, ottaen huomioon että Laos tukeutuu vahvasti Kiinaan?
Would it not be desirable to bring pressure to bear on the regime in Vientiane via the authorities in Beijing, bearing in mind that Laos particularly looks to China for support?
Neuvosto oli kysyjän tavoin huolissaan belgialaisen toimittajan Thierry Falisen, ranskalaisen valokuvaajan Vincent Reynaud'n ja heidän amerikkalaisen tulkkinsa pidätyksestä ja tuomitsemisesta 15 vuoden vankeusrangaistukseen.
The Council has been as worried as the Honourable MEP over the arrest and the subsequent sentencing to 15 years of imprisonment of the Belgian journalist Thierry Falise, the French photographer Vincent Reynaud and their American interpreter.
Neuvosto ei kuitenkaan ryhtynyt virallisiin diplomaattitoimiin Laosin hallituksen kanssa, sillä se ei halunnut puuttua tuolloin käynnissä olleisiin Ranskan ja Belgian hallitusten kahdenvälisiin menettelyihin toimittajien vapauttamiseksi.
The Council has, however, not taken official diplomatic action towards the Laotian government in order not to interfere in the then ongoing bilateral efforts of the French and Belgian governments, which were seeking the release of the journalists.
Neuvosto voi tyytyväisenä todeta, että kahdenväliset toimet olivat tuloksellisia ja että toimittajat vapautettiin heinäkuun 2003 alussa.
The Council is satisfied to note that these bilateral efforts have been successful and that the journalists have been released in early July 2003.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2282/03
WRITTEN QUESTION E-2282/03
Voiko komissio antaa tietoja siitä, millä tasolla brittiläiset kalastajat käyttävät kalastusmahdollisuuksia Ison-Britannian rannikon edustalla 200 mailin rajan sisäpuolella ja sen ulkopuolella?
Can the Commission provide any information on the level of fishing opportunities used by British fishers both within 200 miles of the British coast and beyond 200 miles?
Voiko komissio antaa myös tietoja siitä, millä tasolla muiden EU:n jäsenvaltioiden kalastajat käyttävät kalastusmahdollisuuksia Ison-Britannian rannikon edustalla 200 mailin rajan sisäpuolella, sekä siitä millä tasolla kolmansien maiden kalastajat käyttävät niitä mainitun alueen ulkopuolella?
Furthermore, could the Commission provide any information on the level of fishing opportunities used by other EU fishers within 200 miles of the British coast and by non-EU fishers within that same area?
Komissio ei kykene antamaan pyydettyjä tietoja.
The Commission does not have the means of producing the information requested.
Muiden yhteisön vesillä, kolmansien maiden vesillä tai avomerellä pyydettyjen kalakantojen (siis niiden, joita TAC tai kiintiö ei koske) osalta jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kunkin aluksista puretun kalakannan määrät neljännesvuosittain.
For other stocks (not subject to TAC or quotas and caught either in Community waters, in third countries' waters or on the high seas) Member States have the obligation to notify to the Commission the quantities landed of each stock quarterly.
Näin komissio voi seurata, miten jäsenvaltiot käyttävät kalastusmahdollisuuksia.
This allows the Commission to monitor the level of fishing opportunities used by Member States.
Jäsenvaltioilta saatavissa purkuilmoituksissa ei erotella saaliita, jotka on pyydetty enintään 200 merimailin päässä jonkin jäsenvaltion rannikolta ja saaliita, jotka on pyydetty sitä ulompana, koska ilmoitukset tehdään TAC- ja kiintiöasetuksessa vahvistettujen alueiden mukaan.
The notifications of landings received from Member States do not distinguish between catches made within 200 miles of one Member State's coast and those made beyond, as they are based on the areas established by the TAC and quota Regulation.
Kyseisessä asetuksessa määritellyt kalastus- tai pyyntialueet vastaavat yleensä kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) alueita tai osa-alueita taikka Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) tilastollisia tarkoituksia varten määrittelemiä kalastusalueita.
The fishing or catch areas defined by this Regulation correspond, in general, to entire International Council for the Exploration of the Sea (ICES) divisions or subdivisions or to fishing areas as defined by Food and Agriculture Organisation of the United Nations (FAO) for statistical purposes.
Niitä ei ole määritelty 200 merimailin rajan perusteella.
They are not established following the line of the 200 miles.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2283/03
WRITTEN QUESTION E-2283/03
Aihe: Turskanviljelylaitosten kehittäminen
Subject: Development of cod nurseries
Onko komissio harkinnut mahdollisia hyötyjä, joita saadaan siitä, että villien turskien mädistä haudottuja turskia kasvatettaisiin altaissa, minkä jälkeen ne laskettaisiin mereen?
Has the Commission considered the possible benefits of rearing cod, produced from the spawn of wild cod, in nurseries for release into the sea?
Mitä suunnitelmia komissiolla mainitun käytännön soveltuvuuden ja sen myönteisten ja kielteisten vaikutusten tutkimiseksi?
What plans does the Commission have to promote research into the feasibility and the implications, both positive and negative, of such a practice?
Turskan kasvattamiseen altaissa myöhemmin mereen laskettavaksi voi olla useita perusteita: kalojen istuttaminen eli niiden päästäminen alueille, joissa turskaa ei esiinny luonnonvaraisesti tai esiintyy hyvin vähän, olemassa olevien turskakantojen vahvistaminen sekä kannan elvyttäminen eli ehtyneiden kantojen auttaminen uusiutumaan.
The rearing of cod in nurseries for release into the sea may have different objectives: sea ranching, i.e. releasing cod into the sea in areas where there are none or very small natural cod resources, stock enhancement, i.e. trying to improve existing cod populations, and stock recovery, i.e. helping depleted stocks to recover.
Perinteisesti pääpaino on ollut kantojen vahvistamisessa, jota on yritetty lähinnä Norjassa.
Historically, interest has focused on stock enhancement and a few attempts have been made, mainly in Norway.
Etelä-Norjassa lähellä Arendalia sijaitsevalta meribiologian laitokselta on jo sadan vuoden ajan laskettu mereen kasvatettuja turskia.
At the marine biological station near Arendal in southern Norway there is a 100 year long history of releasing reared cod.
Kokemukset koottiin yhteen vuonna 1993 järjestetyssä kansainvälisessä symposiumissa, jonka päätteeksi todettiin, ettei toiminnan mahdollisia hyötyjä ole mahdollista mitata.
The experience from this was summed up in an international symposium in 1993 and it was concluded that there were no measurable benefits.
Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) vuonna 1994 järjestämässä ja komission osittain rahoittamassa workshopissa (Workshop to evaluate the potential of stock enhancement as an approach to fisheries management) tultiin siihen tulokseen, että yleisesti ottaen turskakantojen vahvistaminen ei ole omiaan onnistumaan.
A workshop organised by the International Council for the Exploration of the Sea (ICES) in 1994 ( Workshop to evaluate the potential of stock enhancement as an approach to fisheries management ), partly funded by the Commission, concluded that stock enhancement of cod in general was unlikely to be successful.
Workshopissa arvioitiin myös Kanadan tekemää ehdotusta kasvattaa turskaa Newfoundlandin ehtyneiden kantojen uusiutumiseksi, mutta myös tältä osin päätelmät olivat negatiivisia.
This workshop also evaluated a proposal from Canada to rear cod to restore the depleted Newfoundland stock, but the conclusions were negative also in this respect.
Turskan kasvattaminen on lisäksi kallista, ja kantojen vahvistamiseen tähtäävän ohjelman kustannus—hyöty-suhde on kyseenalainen siinäkin tapauksessa, että ohjelmassa onnistuttaisiin.
Furthermore, cod rearing is expensive and the cost benefits of an enhancement program are questionable even if it were successful.
Edellä esitettyjen kantojen vahvistamisesta käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio ei pidä tämän alan tutkimuksen edistämistä ensisijaisena.
Based on the available information on stock enhancement, as described above, the Commission has not considered it a priority to promote research in this area.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2284/03
WRITTEN QUESTION E-2284/03
Aihe: Vesiviljelyn ympäristönormit
Subject: Environmental standards in aquaculture
Aikooko komissio ehdottaa EU:n vesiviljelyn ympäristönsuojelun vähimmäisnormeja?
Does the Commission intend to propose minimum environmental standards for aquaculture in the EU?
Jos komissio aikoo sen tehdä, liitetäänkö näihin normeihin toimet sen varmistamiseksi, että mainitut vaatimukset eivät aseta EU:n kalanviljelijöitä epäedulliseen kilpailuasemaan kolmansien maiden vesiviljelijöihin verrattuna?
If so, will this be accompanied by measures to ensure that such requirements do not place EU fish farmers at a competitive disadvantage vis-à-vis fish farmers from third countries?
Vesiviljelyyn sovelletaan jo yleisen ympäristölainsäädännön ympäristönormeja.
Aquaculture is already subject to a number of environmental standards derived from the application of general environmental law.
Esimerkiksi vesipolitiikan puitedirektiivi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY , annettu 23. lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista ( EYVL L 327, 22.12.2000 ). tarjoaa sisämaan pintavesien, jokisuiden vaihettumisalueiden ja rannikkovesien yleisen suojelukehyksen, jota sovelletaan myös näillä vesillä sijaitseviin kalanviljelylaitoksiin.
For example, the Water Framework Directive Directive 2000/60/EC of the Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy, OJ L 327, 22.12.2000 . provides a general framework for the protection of inland surface waters, transitional waters, coastal waters which is also applicable to fish farms located in these waters.
Komissio selvittää yhteisön vesiviljelyalan kestävää kehittämistä koskevasta strategiasta KOM(2002) 511 lopullinen. antamansa tiedonannon mukaisesti sisällytetäänkö intensiivinen kalanviljely IPPC-direktiivin Neuvoston direktiivi 96/61/EY , annettu 24. syyskuuta 1996, ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi ( EYVL L 257, 10.10.1996 ). soveltamisalaan.
Further to these conditions, and as indicated in the Commission's Communication regarding A strategy for the sustainable development of aquaculture COM(2002) 511 final. , the Commission will examine whether to include intensive fish farming into the scope of the IPPC Directive Council Directive 96/61/EC of 24 September 1996 concerning integrated pollution prevention and control, OJ L 257, 10.10.1996 . .
Jos näin tapahtuu, kalanviljelylaitoksille on vahvistettava parhaisiin käytettävissä oleviin tekniikkoihin (BAT) perustuvat lupaedellytykset.
If so, this will require the setting of permit conditions for fish farms on the basis of best available techniques (BAT).
IPPC-direktiivin soveltamisalan laajentamista koskevan ehdotuksen vaikutukset olisi myös arvioitava muun muassa mahdollisten kilpailunäkökohtien kannalta.
A proposal to extend the scope of the IPPC Directive would be subject to an impact assessment addressing, inter alia, potential competitivity concerns.
Tämän lisäksi ja estääkseen muualta peräisin olevien vesieläinten tahattoman alueelle tuonnin, komissio antaa ehdotuksen hallinnointisäännöiksi, jotka ovat johdonmukaiset kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) meren eliöiden alueelle tuomista ja siirtämistä koskevien, vuonna 1995 annettujen toimintaohjeiden kanssa.
In addition, and with a view to preventing accidental introductions of non-indigenous aquatic species, the Commission will propose management rules that are consistent with the 1995 International Council for the Exploration of the Sea (ICES) Code of Practice on the Introduction and Transfer of Maríne Organisms.
Mitä liitännäistoimenpiteisiin tulee, asetuksella 2792/1999 Neuvoston asetus (EY) N:o 2792/1999 , annettu 17. joulukuuta 1999, kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä ( EYVL L 337, 30.12.1999 ). perustetussa kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineessä (FIFG) vahvistetaan (liitteessä III olevan 2.2 kohdan d alakohdassa) edullinen kohtelu investoinneille, joiden avulla vähennetään ympäristövaikutuksia, alentamalla yksityisten edunsaajien rahoitusosuutta 30 prosenttiin tukikelpoisista menoista tavoitteen 1 alueilla (40 prosentin sijasta) ja 50 prosenttiin muilla alueilla (60 prosentin sijasta).
As far as accompanying measures are concerned, the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG) established by Regulation 2792/1999 Council Regulation (EC) No 2792/1999 of 17 December 1999 laying down the detailed rules and arrangements regarding Community structural assistance in the fisheries sector, OJ L 337, 30.12.1999 . foresees (Annex III, 2.2(d)) a treatment of favour for investments that reduce environmental impact by reducing the required contribution of private beneficiaries to 30 % of eligible expenditure in Objective 1 regions and 50 % in other areas, instead of 40 % and 60 % respectively.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2288/03
WRITTEN QUESTION E-2288/03
esittäjä(t): Ozan Ceyhun (PSE) komissiolle
by Ozan Ceyhun (PSE) to the Commission
(02. heinäkuuta 2003)
(02 July 2003)
Aihe: Kolmansien maiden kansalaisten kohtelu EU:n jäsenvaltioiden vankiloissa
Subject: Treatment of third-country nationals in prisons in the EU Member States
Hürriyet-nimisessä turkkilaisessa sanomalehdessä ilmestyneessä artikkelissa kiinnitettiin huomiota EU:n vankiloissa olevien kolmansien maiden kansalaisten oikeuksien rajoituksiin.
The Turkish daily newspaper Hürriyet carried an article drawing attention to restrictions on the rights of third-country nationals held in prisons in the EU.
Kyse on vierailuoikeudesta, valitusoikeudesta sekä oikeudesta päästä vapaalle vankilasta.
Those restrictions concerned the right to visits, to make complaints and to day release.
Missä määrin komissio tietää tästä asiaintilasta?
To what extent is the Commission aware of these problems?
Mitä aloja nämä rajoitukset koskevat?
What areas are affected by these restrictions?
Mikä on niiden oikeusperusta?
What is the legal basis for their imposition?
Aiotaanko näihin rajoituksiin puuttua lähennettäessä sisäpolitiikkoja toisiinsa, vai säilyvätkö ne edelleen erilaisina jäsenvaltiosta toiseen?
Are these restrictions being dealt with as part of the process of approximating home affairs policies, or will they continue to differ from Member State to Member State?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2289/03
WRITTEN QUESTION E-2289/03
Aihe: Kreikan palkkataso ja eläkemaksut
Subject: Wage and pension levels in Greece
Kreikassa tehtyjen mielipidetutkimusten mukaan kansalaiset katsovat, että inflaation kasvu on aiheutunut euron käyttöönotosta (ja hintojen pyöristämisestä ylöspäin) sekä markkinoiden riittämättömästä valvonnasta.
Public opinion surveys in Greece show that citizens believe that the establishment of the euro (and the rounding upwards of prices that followed) together with inadequate market inspections are responsible for the rise in inflation.
Voiko komissio esittää vertailukelpoisia ja yksityiskohtaisia tietoja muiden jäsenvaltioiden peruspalkoista, vähimmäiseläkkeistä sekä elinkustannustasosta?
Will the Commission provide detailed comparative data concerning the level of basic wages and the minimum pensions and the cost of living in the 15 Member States of the European Union?
Miten komissio suhtautuu niihin yhtenäisvaluutan imagolle aiheutettuihin seurauksiin, jotka johtuvat euroalueen valtioiden hintojen noususta ja siihen, että uuteen valuuttaan suhtaudutaan yhä kielteisemmin?
What impact does it believe the increase in the prices in all the eurozone countries and the fact that psychological acceptance of the euro is diminishing are having on the image of the single European currency?
Onko komissio ryhtynyt konkreettisiin toimiin, jotta hinnat saadaan euroalueen valtioissa kuriin?
Has it recommended specific measures to keep prices down in the eurozone countries?
Eri laitokset ovat tuottaneet useita tällaisia vertailuja eri syistä, ja niitä on usein käsitelty lehdissä.
Many such comparisons are produced by various institutions, for various purposes and often reported in the press.
Ne eroavat toisistaan käytettyjen tilastointimenetelmien sekä erityisesti kohdeväestöryhmien ja sen suhteen, mitä tavaroita ja palveluja näihin vertailukoreihin sisältyy ja millaisia sisäisiä painotuksia näihin koreihin sovelletaan.
They differ with respect to the statistical methods used and in particular the targeted population groups, the baskets of goods and services covered and the internal weightings applied to these baskets.
Kun kyse on vähimmäispalkkojen ja -eläkkeiden tasoa sekä elinkustannusvertailuja koskevien tietojen toimittamisesta sekä elinkustannuksiin liittyvistä toimenpiteistä, komissio haluaa huomauttaa, että nämä tiedot ovat jo saatavilla komission yksikköjen julkistamina.
Concerning the question of the supply of comparative data on the level of minimum wages, minimum pensions and measures of the cost of living, the Commission would like to pont out that such information is already publicly provided by its services.
Taulukko perustuu sosiaaliturvaa koskevasta keskinäisestä yhteisön tiedottamisjärjestelmästä (MISSOC) saatuihin sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston (ETA) ja jäsenvaltioiden toimittamiin tietoihin.
The table is based on the Mutual Information System on Social Protection in the Member States (MISSOC) and the Directorate-General for Employment and Social Affairs (EEA), and contributions from the Member States.
Kuluttajahinnat kohosivat euroalueella yhdenmukaistettua kuluttajahintaindeksiä (HICP) käyttäen vuodesta 2001 vuoteen 2002 keskimäärin 2,3 prosenttia eli saman verran kuin vuonna 2001.
As regards inflation in consumer prices, the annual average rate of change in the euro area for 2002 over 2001 was 2,3 %, the same as in 2001, as measured by the Harmonized Index of Consumer Prices (HICP).
Viimeisimmässä selvityksessään euroon siirtymisen vaikutuksista Eurostat arvioi, että 2,3 prosentin hintojen kohoamisessa euroon siirtymisen osuus on koko euroalueella mitä todennäköisimmin 0,12—0,29 prosenttiyksikköä [ks. Eurostatin lehdistötiedotteen (Eurostat News Release) nro 69/2003, 18. kesäkuuta 2003, liite].
In its latest study on the impact of the changeover to the euro, Eurostat estimated that the contribution of the euro changeover to the 2,3 % total most likely fell within the range of 0,12 % to 0,29 % percentage points in the euro area as a whole (see the Annex to Eurostat News Release No 69/2003, 18 June 2003).
Tässä analyysissa varmistui, että vaikka kuluttajat kokevat tiettyjen tavaroiden ja palvelujen hintojen kohonneen voimakkaasti, euroon siirtymistä ei voitu pitää yhtenä keskeisistä inflaatiota lisäävistä tekijöistä vuonna 2002.
This analysis confirmed that, although consumers experienced significant price increases for some types of goods and services, the changeover effect could not be seen as one of the main factors driving inflation in 2002.
On kuitenkin mahdollista, että tällaiset huomattavat hintojen kohoamiset tietyillä aloilla (pääasiassa pienet palvelusuoritteet ja tietyt säännöllisesti ostetut hyödykkeet) voivat auttaa selittämään, miksi inflaatio on koettu todellista korkeammaksi joissakin jäsenvaltioissa.
It is possible, however, that such significant price increases in some sectors (mostly small services and some frequently bought items) may help to explain the perception of higher than actual inflation in some Member States.
Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että euroon siirtymisen kokonaisinflaatioprosenttia mahdollisesti kohottaneiden vaikutusten voidaan odottaa olevan tilapäisiä.
In this context, it is worth bearing in mind that any upward effect on overall inflation rates due to the euro changeover can be expected to be of temporary nature.
Edellä mainitussa Eurostatin selvityksessä ei pystytty löytämään näyttöä siitä, että euroon siirtymisellä olisi ollut vaikutusta tähän mennessä mitattuihin vuoden 2003 inflaatiolukuihin.
Indeed, the Eurostat study mentioned above could not find any evidence of an effect of the changeover on the inflation rates measured so far in 2003.
Yhteinen raha lisää keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kilpailua euroalueella, mikä alentaa kuluttajahintoja.
The medium to long-term impact of the single currency is to increase competition across the euro area and hence lead to lower consumer prices.
Euroon suhtautumisen osalta komissio toteaa, että viimeisimmän Eurobarometrin (kevät 2003) mukaan 75 prosenttia euroalueen vastaajista ilmoitti suhtautuvansa myönteisesti yhteiseen rahaan.
Finally, regarding the acceptance of the euro, the Commission notes that according to the latest Eurobarometer (spring 2003), 75 % of the respondents in the euro area expressed support to the single currency.
Tämä luku oli kasvanut 4 prosenttiyksiköllä syksyllä 2002 tehdyn selvityksen tulokseen verrattuna ja se on jälleen tasolla, joka mitattiin heti euroseteleiden ja -kolikoiden 1. tammikuuta 2002 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen.
This figure increased by 4 percentage points compared to the Autumn 2002 survey and is back at the level reached right after the introduction of euro notes and coins on 1 January 2002, which was also the highest level since 1994.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2290/03
WRITTEN QUESTION E-2290/03
Aihe: Myrkkylaivojen vienti ja purkaminen
Subject: Export and dismantling of toxic ships
Onko komissio tietoinen, että vaarallisia aineita viedään alusten mukana Aasiaan?
Is the Commission aware of the ongoing export of hazardous substances on board vessels to Asia?
Baselin yleissopimuksessa säännellään vaarallisten jätteiden vientiä.
The Basel Convention regulates the export of hazardous waste.
Asbestin, PCB-öljyjen, raskaiden öljyjen ja TBT-maalien vientiä on säänneltävä Baselin yleissopimuksella.
The export of hazardous substances like asbestos, PCB oils, heavy oils and TBT paints needs to be regulated under the Basel Convention.
Yhtyykö komissio tähän tulkintaan?
Does the Commission agree with this interpretation?
Onko komissio halukas edistämään kyseisen tulkinnan muuttamista Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) alaiseksi standardiksi?
Is the European Commission willing to promote this interpretation to an international standard under IMO?
Euroopan varustajat eivät vaikuta vapaaehtoisesti haluavan estää vaarallisten aineiden vientiä romutettavilla aluksilla.
European shipowners seem to be unwilling to take any voluntary steps to prevent the export of hazardous substances on board end-of-life vessels.
Onko komissio valmis tiedottamaan jäsenvaltioille ja eurooppalaisille laivanvarustajille, että Baselin yleissopimusta on noudatettava?
Is the European Commission prepared to inform Member States and the European Shipowners Association of the need to apply the Basel Convention?
Margot Wallströmin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2185/03 ja E-2290/03
Joint answer to Written Questions E-2185/03 and E-2290/03 given by Mrs Wallström on behalf of the Commission
Mitä tulee yksirunkoisiin öljysäiliöaluksiin, komissio on jo ilmaissut aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnassa ehdotuksesta käydyn keskustelun aikana aikovansa tehdä selvityksen siitä, miten yksirunkoisten öljysäiliöalusten nopeutettu käytöstä poistaminen vaikuttaa alusten kierrätysteollisuuteen.
Concerning the issue of single hull oil tankers, the Commission has already indicated, during the discussion of the proposal at the Regional Policy, Transport and tourism (RETT) Committee, its intention to carry out a study about the impact on the ship recycling industry of the accelerated phasing out of single hull tankers.
Kuten parlamentin jäsen kysymyksessään toteaa, Baselin yleissopimuksella säännellään vaarallisten jätteiden vientiä kansainvälisesti.
As pointed out the Basel Convention regulates the export of hazardous waste at international level.