natgillin/translations-raw huggingface dataset:
51. pahoittelee erityisesti, että tietyt jäsenvaltiot eivät näytä ottavan huomioon neuvoston suositusta 92/441/ETY, jossa tunnustetaan ihmisten perusoikeus ihmisarvoisen elämän edellyttämiin riittäviin resursseihin ja etuuksiin;
Deeply regrets that some Member States appear not to have regard to Council Recommendation 92/441/EEC, which recognises the 'basic right of a person to sufficient resources and social assistance to live in a manner compatible with human dignity';
Eurostat julkaisi tammikuussa 2010 viimeisimmät tilastot köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä elinolosuhteita vuonna 2008 koskevan tutkimuksen
Poverty and social exclusion figures were recently published by Eurostat
Näistä tilastoista käy ilmi, että kaikista köyhyyden vähentämistä koskevista julistuksista huolimatta sosiaalinen eriarvoisuus on lisääntynyt ja että lähes 85 miljoonaa ihmistä Euroopan unionissa elää köyhyysuhan alla (17 prosenttia Euroopan unionin 500 miljoonasta asukkaasta eli vuoden 2008 lopussa köyhyysrajan alapuolella myös sosiaalietuuksien maksamisen jälkeen
These figures show that, despite all the statements on eliminating poverty, social inequalities have worsened and around 85 million people are at risk of poverty in the European Union (at the end of 2008, 17% of the 500 million inhabitants of the European Union were living below the poverty threshold, even after social transfers)
Köyhyysrajaksi on laskettu jokaisessa maassa 60 prosenttia maan mediaanitulosta, mikä on alle keskitulotason. ), kun taas vuonna 2005 kyseinen määrä oli 16 prosenttia ja 15 jäsenvaltion EU:ssa vuonna 2000 yhteensä 15 prosenttia.
The national poverty threshold is set at 60% of the national median income, which is less than the average income. , whereas in 2005 this percentage was 16% and in 2000 it was 15% in the EU-15.
Lasten ja alle 17-vuotiaiden nuorten köyhyysriskiaste on suurempi kuin koko väestön ollen 27 jäsenvaltion EU:ssa vuonna 2008 yhteensä 20 prosenttia, mikä tarkoittaa, että joka viides lapsi ja nuori joutuu köyhyyden uhriksi.
The at-risk-of-poverty rate for children and young people up to 17 years is higher than for the total population, reaching 20% in the EU-27, i.e. one in five children and young people are victims of poverty, with the highest rates being recorded in Romania (33%), Bulgaria (26%), Italy and Latvia (both 25%), Spain (24%), Greece, Portugal, Lithuania and the United Kingdom (all 23%) and Poland (22%).
Korkeimmat köyhyysriskiasteet kirjattiin Romaniassa (33 prosenttia), Bulgariassa (26 prosenttia), Italiassa ja Latviassa (25 prosenttia), Espanjassa (24 prosenttia), Kreikassa, Portugalissa, Liettuassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (kukin 23 prosenttia) sekä Puolassa (22 prosenttia), kun taas matalimmat köyhyysriskiasteet vallitsivat Tanskassa (9 prosenttia), Sloveniassa ja Suomessa (kukin 12 prosenttia).
The lowest rates were in Denmark (9%), Slovenia and Finland (both 12%).
Vanhusten köyhyysriski on myös suurempi kuin muiden kansalaisten.
Elderly people also face a higher risk of poverty than the general population.
Muuta väestöä suurempi köyhyysriski koskee myös vanhuksia, joista vähintään 65-vuotiaiden osalta köyhyysriskiaste oli 27 jäsenvaltion EU:ssa vuonna 2008 lähes 19 prosenttia.
In 2008, the at-risk-of-poverty rate for people aged 65 years and over stood at 19% in the EU-27.
Myös köyhien työssäkäyvien henkilöiden määrä on lisääntynyt.
However, the number of poor workers is also increasing.
Yli 19 miljoonaa työntekijää elää köyhyydessä. .
More than 19 million workers live in a state of poverty.
Jotta sosiaalisesta syrjäytymisestä Euroopan unionissa voitaisiin saada laajempi käsitys, suhteellisen köyhyysriskiasteen lisäksi voidaan käyttää aineellista huono-osaisuutta mittaavaa asteikkoa, jonka avulla mitataan absoluuttisempaa sosiaalista syrjäytymistä.
In order to draw a broader picture of social exclusion in the European Union, the at-risk-of-poverty rate, which is a relative measure, can be complemented by the material deprivation rate, which describes social exclusion in more absolute terms.
Aineelliseksi huono-osaisuudeksi määritellään asteikossa muusta kuin omasta tahdosta johtuva vähintään kolmen asian puute yhdeksästä määrätystä asiasta.
The material deprivation rate is defined as the enforced lack of at least three of nine items.
Tämän indikaattorin muodostavat yhdeksän asiaa ovat seuraavat:
The nine items included in this indicator are:
– mahdollisuus selviytyä odottamattomasta menoerästä
- ability to face unexpected expenses;
– mahdollisuus viettää vuodessa viikko lomaa kodin ulkopuolella
- ability to pay for one week annual holiday away from home;
– maksuviivästykset (kotiin tai autoon liittyvien luottojen osamaksut tai muut viivästyneet laskut)
- existence of arrears (mortgage payments, car loan payments or other bills in arrears);
– mahdollisuus nauttia päivittäin yksi lihasta tai kalasta koostuva ateria tai sitä vastaava kasvisateria
- capacity to have a meal with meat, fish or vegetarian equivalent every day;
– mahdollisuus asunnon riittävään lämmitykseen
- capacity to keep home adequately warm;
– pesukoneen omistaminen
- possession of a washing machine;
– väritelevision omistaminen
- possession of a colour television;
– puhelimen omistaminen
- possession of a telephone;
– henkilöauton omistaminen.
- possession of a personal car.
Aineellisen puutteen taso oli kuitenkin paljon suurempi seuraavissa kymmenessä jäsenvaltiossa: 51 prosenttia Bulgariassa, 50 prosenttia Romaniassa, 37 prosenttia Unkarissa, 35 prosenttia Latviassa, 32 prosenttia Puolassa, 28 prosenttia Slovakiassa, 27 prosenttia Liettuassa, 23 prosenttia Kyproksessa ja Portugalissa ja 22 prosenttia Kreikassa.
As can be seen in Table II, in 2008 in the European Union, this material deprivation rate was also 17%, but was much higher in 10 Member States: 51% in Bulgaria, 50% in Romania, 37% in Hungary, 35% in Latvia, 32% in Poland, 28% in Slovakia, 27% in Lithuania, 23% in Cyprus and Portugal, and 22% in Greece.
Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen ennaltaehkäisemisen ja torjumisen sisällyttäminen osaksi muita politiikkoja ja kaikkien saatavilla olevien julkisten palvelujen, korkealaatuisten ja työntekijöiden oikeuksia kunnioittavien työpaikkojen sekä ihmisarvoisen elämän mahdollistavan palkkatason takaaminen on erittäin tärkeää.
Preventing and combating poverty and exclusion must be incorporated in other policies, with a guarantee of universal access to public services, high-quality jobs with rights and an income allowing people to live with dignity.
Tämä edellyttää muutoksia Euroopan unionin nykyisiin politiikkoihin.
This means that we must change and break with the EU’s current policies.
On muistettava, että äskettäisen EU:n kansalaisten asenteita köyhyyteen tutkineen Eurobarometri-tutkimuksen mukaan suurin osa kansalaisista (73 prosenttia) pitää köyhyyttä on heidän kotimaassaan leviävänä ongelmana, 89 prosenttia kansalaisista vaatii kotimaansa hallitusta ryhtymään kiireellisiin toimiin köyhyyden torjumiseksi ja 74 kansalaisista prosenttia katsoo, että myös EU:lla on tärkeä tehtävä tämän asian hoitamisessa.
It should also not be forgotten that, according to a recent Eurobarometer survey of attitudes of EU citizens to poverty, the vast majority (73%) consider that poverty is a widespread problem in their country, 89% want urgent action by their government to tackle the problem and 74% expect the EU to also play an important role in this context.
Euroopan teemavuosi köyhyyden ja syrjäytymisen torjumiseksi
European Year for Combating Poverty
Euroopan komissio nimesi vuosia 2005–2010 koskevassa sosiaalipoliittisessa toimintaohjelmassaan vuoden 2010 "Euroopan teemavuodeksi köyhyyden ja syrjäytymisen torjumiseksi" tarkoituksenaan vahvistaa Lissabonin strategian alussa ilmaistua EU:n poliittista sitoumusta ryhtyä "ratkaisevasti köyhyyden poistamista edistäviin toimenpiteisiin".
The European Commission’s Social Agenda 2005-2010 proposed to designate 2010 as the ‘European Year for Combating Poverty and Social Exclusion’, with the stated objective of reaffirming and strengthening the political commitment of the EU at the start of the Lisbon Strategy to making ‘a decisive impact on the eradication of poverty’.
Eurostatin tutkimuksessa
The Eurostat study
"Combating poverty and social exclusion – a statical portrait of the European Union 2010". iän ja sukupuolen mukaan jaotellusta köyhyysriskistä ennen ja jälkeen sosiaalietuuksien maksamista vuonna 2007 todetaan, että sosiaalietuudet ovat merkittävässä asemassa köyhyyden torjumisen kannalta, vaikka naiset ja lapset kärsivät yhä eniten palkkoihin ja eläkkeisiin liittyvästä syrjinnästä työttömyyden, epävarman työn ja matalapalkkaisuuden vuoksi (katso taulukko jäljempänä).
'Combating poverty and social exclusion – a statistical portrait of the European Union 2010'. for 2007 on the risk of poverty before and after social transfers, by age and gender, highlights the importance of social transfers in preventing poverty, although women and children continue to be the worst affected, due to unemployment, precarious and low-paid jobs, and wage and pension discrimination (see table below).
Ennen sosiaalietuuksia – köyhyysriski
Before social transfers – risk of poverty
Alle 18-vuotiaat
Under the age of 18
Yli 65-vuotiaat
Over the age of 65
Sosiaalietuuksien jälkeen – köyhyysriski
After social transfers – risk of poverty
Näiden tavoitteiden sisällyttämiseksi osaksi Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden yleisiä politiikkoja tarvitaan konkreettisia toimenpiteitä, mukaan lukien talous- ja sosiaalikriisistä selviytymistä varten tarkoitetut toimenpiteet, jotta näille tavoitteille voidaan antaa käytännön sisältö ja jotta niillä on konkreettista vaikutusta köyhyyden vähentymiseen.
Concrete measures are needed, at both EU and Member State level, to include these objectives in general policies, including in measures to tackle the economic and social crisis, so that these policies have a practical content and concrete effects in terms of eliminating poverty.
Toisaalta on pantava merkille, että Euroopan unioni on sitoutunut noudattamaan Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhannen kehitystavoitteita ja Yhdistyneiden Kansakuntien päätöslauselmaa toisesta köyhyydenvastaisesta vuosikymmenestä (2008–2017).
Furthermore, it should be noted that the European Union has committed to achieving the UN Millennium Development Goals and complying with the Resolution proclaiming the Second United Nations Decade for the Eradication of Poverty (2008-2017).
Valitettavasti tästä asiasta ei löydy mainintaa Euroopan komission Eurooppa 2020 -strategiaa koskevasta asiakirjasta, jossa todetaan ainoastaan, että köyhyysuhan alla elävien määrän vähentäminen 20 miljoonalla henkilöllä on yksi Euroopan unionin viidestä tavoitteesta.
Regrettably, this commitment is not included in the European Commission’s ‘Europe 2020’ strategy document, which simply announces that removing the risk of poverty for 20 million people is one of the EU’s five headline targets.
Tämä ehdotus ei tarkoita ainoastaan perääntymistä Lissabonin strategian alkuperäisistä tavoitteista, vaan se estää köyhyysrajan alapuolella elävien ihmisten määrän puolittamista koskevien vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen.
However, this proposal not only represents a backward step with regard to the initial objectives of the Lisbon Strategy, but also prevents us even getting close to the Millennium Development Goals of halving the number of people living below the poverty threshold.
Tämän vuoksi tämä tavoite on vähintään kaksinkertaistettava, ja siitä on tehtävä uskottava asianmukaisten toimenpiteiden avulla.
As a result, this target should be at least doubled and made more credible with appropriate measures.
Meidän on edistettävä sosiaalista integroitumista ja osallisuutta ihmisoikeuksien toteutumisen varmistamiseksi ja tehtävä selkeitä lupauksia Euroopan unionin ja kansallisten politiikkojen muotoilemiseksi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi siten, että pyritään takaamaan kaikkien saatavilla olevat julkiset terveys-, koulutus- ja ammattikoulutuspalvelut, asunto ja sosiaaliturva, työntekijöiden oikeuksia kunnioittavat työpaikat, oikeudenmukaiset palkat, ihmisarvoiset eläkkeet ja riittävät tulot kaikille ihmisille.
We need to ensure the promotion of social integration and inclusion, in order to guarantee protection of fundamental human rights, and we need clear commitments to draw up EU and national policies to combat poverty and social exclusion, by ensuring universal access to essential public services and the right to health, vocational education and training, housing, social protection, employment with rights, fair wages, decent pensions and an adequate income for everyone.
Lisäksi on hyväksyttävä talous-, työllisyys-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikan tasapainoa ja varallisuuden ja tulojen oikeudenmukaista jakamista koskeva kokonaistavoite, jossa etusijalle asetetaan taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja ihmisoikeuksien suojelu.
A global objective also needs to be established, prioritising economic and social cohesion and the protection of fundamental human rights, which implies a balance between economic, employment, social and environmental policies and a fair redistribution of income and wealth.
Vähimmäistulon asema köyhyyden torjunnassa ja sosiaalisen osallisuuden edistämisessä
Role of minimum income in combating poverty and promoting social inclusion
– kehityksen ja kriisistä selviytymisen kannalta välttämätöntä työpaikkojen laadun ja palkkojen parantamista
- improve the quality of jobs and wages, which forms the fundamental basis for development and recovery from the crisis;
– perustavaa laatua olevaksi sosiaaliseksi investoinniksi katsotun todellisen tulojen saamista koskevan oikeuden säätämistä
- establish a genuine right to income, regarded as a basic social investment;
– oikeudenmukaisten eläkkeiden ja perhelisien takaamista
- guarantee decent pensions and family benefits;
– kaikkien saatavilla olevien laadukkaiden julkisten palveluiden varmistamista.
- ensure universal access to high-quality public services.
Kaikkien tiedossa on, että sosiaaliturvajärjestelmillä on tärkeä tehtävä taloudellista ja sosiaalista kehitystä varten välttämättömän sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tason varmistamisessa, työmarkkinoilta syrjäytyneiden henkilöiden koulutustason parantamisessa ja perusoikeuksien ja yhtäläisten mahdollisuuksien takaamisessa.
It is well-known that social protection systems have an important role to play in ensuring the level of social cohesion needed for economic and social development, in guaranteeing social inclusion, in improving the level of training of people excluded from the labour market, and in guaranteeing the exercise of fundamental rights and equal opportunities.
Tietyt haavoittuvammassa asemassa olevat väestöryhmät, kuten vammaiset, maahanmuuttajat, suurperheet, yksinhuoltajat, kroonisesti sairaat ja kodittomat, tarvitsevat tukea, joka takaa heille riittävät tulot.
There are sections of the population and more vulnerable groups, not forgetting those people with disabilities, immigrants, large or single-parent families, the chronically ill and the homeless, who need support to guarantee them a decent income.
Sosiaalista osallisuutta edistäviin toimenpiteisiin yhdistetystä vähimmäistulosta suurimmassa osassa Euroopan unionin jäsenvaltioita saadut monipuoliset kokemukset osoittavat, että vähimmäistulo on tärkeä täydentävä keino köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi.
The various experiments with minimum incomes carried out in most of the European Union countries, accompanied by social integration measures, show that this is a further essential way of combating poverty and social exclusion.
Sosiaaliturvajärjestelmien perustaksi katsottu vähimmäistulo voidaan määritellä tietyn rahasumman takaamiseksi ihmisille, jotka eivät voi hankkia sitä ilman apua.
As a key part of social protection systems, the provision of a minimum income can therefore be defined as a guaranteed financial sum for those who cannot achieve this without help.
Oikeus vähimmäistuloon on universaali (koskee kaikkia kansalaisia) ja maksuihin perustumaton (ei edellytä vakuutusten tavoin säännöllisiä maksuja tiettyyn rahastoon) oikeus.
The right to a minimum income is universal (applicable to all citizens) and non-contributory (does not require periodic payments into a fund, such as insurance).
Vähimmäistuloa tuettiin suosituksessa 92/441/ETY, jossa hyväksyttiin yhteiset perusteet "riittävälle toimeentulolle ja toimeentulotuelle sosiaaliturvajärjestelmissä".
This was encouraged by Recommendation 92/441/EEC, which adopted the definition of common criteria concerning ‘sufficient resources and social assistance in social protection systems’.
Tämän jälkeen komissio esitti 3. lokakuuta 2008 suosituksen ( KOM(2008)0639 ) työmarkkinoilta syrjäytyneiden aktiivisen osallisuuden edistämisestä, ja parlamentti hyväksyi 6. toukokuuta 2009 päätöslauselman samasta aiheesta.
Subsequently, in 2008, the Commission submitted Recommendation COM(2008)0639 of 3 October 2008 on the active inclusion of people excluded from the labour market, and Parliament adopted its resolution on this topic on 6 May 2009.
Taulukko I – köyhyysraja ja köyhyysriskiaste
Table I - Poverty threshold and at-risk-of-poverty rate
Väestöryhmän köyhyysriskiaste
At-risk-of-poverty rate for:
Tšekin tasavalta
Czech Rep.
11600 p
11 600p
Taulukko II – aineellinen huono-osaisuus vuonna 2008
Table II - Material deprivation, 2008
Aineellisen huono-osaisuuden taso
Material deprivation rate
Prosentuaalinen määrä väestöstä, jolla ei ole varaa seuraaviin asioihin:
% of population who cannot afford:
Lomaviikko kodin ulkopuolella
To pay for a one week annual holiday away from home
Päivittäinen kokonainen ateria
A proper meal every day
uuden kestävän talouden työllisyyspotentiaalin kehittämisestä
on developing the job potential of a new sustainable economy
talous- ja raha-asioiden valiokunnaN LAUSUNTO........................................24
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............23
ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnaN LAUSUNTO 28
OPINION Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 26
aluekehitysvaliokunnaN LAUSUNTO....................................................................39
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................36
naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnaN LAUSUNTO 43
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...40
VALIOKUNNAN LOPULLISEN ÄÄNESTYKSEN TULOS.................................................48
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................46
– ottaa huomioon komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" ( KOM(2010)2020 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Europe 2020: A European strategy for smart, sustainable and inclusive growth' ( COM(2010)2020 ),
– ottaa huomioon komission tiedonannon "Kestävän kehityksen valtavirtaistaminen EU:n politiikoissa: Euroopan unionin kestävän kehityksen strategian tarkastelu vuonna 2009" ( KOM(2009)0400 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Mainstreaming sustainable development into EU policies: 2009 Review of the European Union Strategy for Sustainable Development' ( COM(2009)0400 ),
– ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista – Eurooppa 2020 -strategian yhdennettyjen suuntaviivojen II osa ( KOM(2010)0193 ),
– having regard to the Commission proposal for a Council Decision on guidelines for the employment policies of the Member States, Part II of the Europe 2020 Integrated Guidelines ( COM(2010)0193 ),
– ottaa huomioon 15. tammikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 106/2008 toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevasta yhteisön ohjelmasta (uudelleen laadittu toisinto)
– having regard to Regulation (EC) No 106/2008 of the European Parliament and of the Council of 15 January 2008 on a Community energy-efficiency labelling programme for office equipment (recast version)
– ottaa huomioon rakennusten energiatehokkuudesta 19. toukokuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/31/EU (uudelleenlaadittu toisinto)
– having regard to Directive 2010/31/EU
EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13. ,
OJ L 153, 18.6.2010, p.
– ottaa huomioon komission valkoisen kirjan "Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: kohti eurooppalaista toimintakehystä" ( KOM(2009)0147 ) ja 6. toukokuuta 2010 hyväksymänsä päätöslauselman aiheesta
– having regard to the Commission White Paper entitled 'Adapting to climate change: Towards a European framework for action' ( COM(2009)0147 ) and its resolution thereon of 6 May 2010
Hyväksytyt tekstit, P7_TA-PROV(2010)0154 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0154 . ,
– ottaa huomioon komission tiedonannon "Ympäristöystävällisempi liikenne" ( KOM(2008)0433 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Greening Transport' ( COM(2008)0433 ),
– ottaa huomioon komission tiedonannon "Strategia ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin" ( KOM(2008)0435 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'Strategy for the internalisation of external costs' ( COM(2009)0435 ),
– ottaa huomioon komission tiedonannon "Energiapolitiikka Euroopalle" ( KOM(2007)0001 ),
– having regard to the Commission communication entitled 'An Energy Policy for Europe' ( COM(2007)0001 ),
– ottaa huomioon 10.–11. joulukuuta 2009 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, erityisesti niiden 21–24 kohdan,
– having regard to the conclusions of the European Council of 10/11 December 2009, in particular points 21-24,
– ottaa huomioon neuvoston puheenjohtajavaltion selvityksen EU:n kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelusta vuonna 2009
– having regard to the Council Presidency Report on the 2009 Review of the EU Sustainable Development Strategy
– ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) ja UNFCCC:n Kioton pöytäkirjan,
– having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and to the Kyoto Protocol to the UNFCCC,
– ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin asiakirjan vuodelta 2007 "Climate Change 2007: Synthesis Report, Contribution of Working Groups I, II and III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change",
– having regard to the 2007 IPPC document entitled 'Climate Change 2007: Synthesis Report, Contribution of Working Groups I, II and III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change',
– ottaa huomioon vuonna 2006 laaditun Sternin raportin ilmastonmuutoksen talousvaikutuksista,
– having regard to the 2006 Stern Review Report on the Economics of Climate Change,
– ottaa huomioon YK:n ympäristöohjelman (UNEP), Kansainvälisen työjärjestön (ILO), Maailman eläintautijärjestön (IOE) ja ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestön (ITUC) "vihreää työtä" koskevan aloitteen "Green Jobs: Towards Decent Work in a Sustainable, Low-Carbon World" vuodelta 2008,
– having regard to the 2008 UNEP, ILO, IOE and ITUC Green Jobs Initiative entitled 'Green Jobs: Towards Decent Work in a Sustainable, Low-Carbon World',
– ottaa huomioon ILO:n tausta-asiakirjan "Global Challenges for Sustainable Development: Strategies for Green Jobs", joka luovutettiin Niigatassa, Japanissa 11.–13. toukokuuta 2008 kokoontuneelle G8-maiden työministerien konferenssille,
– having regard to the ILO background note entitled 'Global Challenges for Sustainable Development: Strategies for Green Jobs' submitted to the G8 Labour and Employment Ministers Conference held in Niigata, Japan, from 11 to 13 May 2008,
– ottaa huomioon OECD:n julistuksen vihreästä kasvusta, joka hyväksyttiin ministeritason neuvoston tapaamisessa 25. kesäkuuta 2009, sekä sen jatkuvan vihreän kasvun strategian,
– having regard to the OECD's 'Declaration on Green Growth', adopted at the Council Meeting at Ministerial Level held on 25 June 2009, and its ongoing Green Growth Strategy,