natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ottaa huomioon eurooppalaisten elokuvateattereiden mahdollisuuksista ja haasteista digitaaliaikakaudella 18. ja 19. marraskuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät
– having regard to the Council conclusions of 18 and 19 November 2010 on the opportunities and challenges for European cinema in the digital era
– ottaa huomioon tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista 26 päivänä syyskuuta 2001 annetun komission tiedonannon (elokuvatiedonanto) mukaisista valtiontuen arviointiperusteista annetun komission tiedonannon
– having regard to the Commission communication concerning the State aid assessment criteria of the Commission communication on certain legal aspects relating to cinematographic and other audiovisual works (Cinema Communication) of 26 September 2001
– ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia" ( KOM(2010)2020 ,
– having regard to the Commission Communication of 3 March 2010 on ‘Europe 2020: A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’ ( COM(2010)2020 ),
– ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2010 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan Euroopan elokuvaperinnön analogisen ja digitaalisen aikakauden haasteista (elokuvaperinnöstä annettua suositusta koskeva toinen täytäntöönpanokertomus) ( SEC(2010)0853 ),
– having regard to the Commission staff working document of 2 July 2010 on the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era (Second implementation report of the Film Heritage Recommendation) ( SEC(2010)0853 ),
– ottaa huomioon 26. elokuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Euroopan digitaalistrategia" ( KOM(2010)0245 ),
– having regard to the Commission communication of 26 August 2010 on ‘A Digital Agenda for Europe’ ( COM(2010)0245 ),
– ottaa huomioon 24. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon eurooppalaisen elokuvan mahdollisuuksista ja haasteista digitaaliajalla ( KOM(2010)0487 ),
– having regard to the Commission communication of 24 September 2010 on opportunities and challenges for European cinema in the digital era ( COM(2010)0487 ),
– ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2010 annetun komission vihreän kirjan "Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuudet käyttöön" ( KOM(2010)0183 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 27 April 2010 on ‘Unlocking the potential of cultural and creative industries’ ( COM(2010)0183 ),
– ottaa huomioon 13. heinäkuuta 2011 annetun komission vihreän kirjan audiovisuaaliteosten verkkojakelusta Euroopan unionissa: mahdollisuuksia ja haasteita siirryttäessä digitaalisiin sisämarkkinoihin ( KOM(2011)0427 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 13 July 2011 on the online distribution of audiovisual works in the European Union: opportunities and challenges towards a digital single market ( COM(2011)0427 ),
– ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2002 antamansa päätöslauselman tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista
– having regard to its resolution of 2 July 2002 on certain legal aspects relating to cinematographic and other audiovisual works
– ottaa huomioon 13. marraskuuta 2011 antamansa päätöslauselman eurooppalaisten elokuvien tehokkaammasta levittämisestä sisämarkkinoilla ja ehdokasvaltioissa
– having regard to its resolution of 13 November 2001 on achieving better circulation of European films in the internal market and the candidate countries
– ottaa huomioon 2. huhtikuuta 2011 annetun alueiden komitean lausunnon eurooppalaisesta elokuvasta digitaaliajalla
– having regard to Committee of the Regions’ opinion of 2 April 2011 on ‘European cinema in the digital era’
– ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien käyttöönotosta
– having regard its resolution of 12 May 2011 on unlocking the potential of cultural and creative industries
Hyväksytyt tekstit, P7_TA-PROV(2011)0240 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2011)0240 . ,
– ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon ( A7-0366/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0366/2011 ),
A. katsoo, että kulttuuri on eurooppalaisten identiteettien ja yhteisten arvojen olennainen perusta;
A. whereas culture forms a fundamental basis for European identities and shared values;
B. katsoo, että kulttuuri on keskeisellä sijalla identiteetistä, sosiaalisesta yhteenkuuluvaisuudesta ja tietoon perustuvan talouden kehittymisestä parhaillaan käytävissä keskusteluissa, kuten Unescon vuonna 2001 antamassa kulttuurin moninaisuutta koskevassa yleismaailmallisessa julistuksessa todetaan;
B. whereas culture is at the heart of contemporary debates on identity, social cohesion and the development of a knowledge-based economy, as is stated in the 2001 UNESCO Universal Declaration on Cultural Diversity;
C. katsoo, että jokaisella on oikeus osallistua yhteisön kulttuuriseen elämään ja nauttia taiteista ja että elokuvataide auttaa lisäksi ihmisiä tutustumaan vastavuoroisesti toisiinsa, jakamaan saman kokemuksen ja luomaan eurooppalaisen identiteetin;
C. whereas everyone has the right to participate in the cultural life of the community and to enjoy the arts and whereas cinema art, moreover, helps people to acknowledge one another, sharing the same human experience, helping to create a European identity;
D. katsoo, että kulttuuriin tehtävät investoinnit tuottavat pitkällä aikavälillä aineettomia ja useille sukupolville välittyviä tuloksia eurooppalaisen identiteetin luomisessa;
D. whereas investments in culture show long-term, non-material, multigenerational results in shaping the European identity;
E. ottaa huomioon, että EU:n audiovisuaalisen alan, myös elokuvan, osuus EU:n taloudesta on huomattava, ja katsoo, että sen pitäisi olla kilpailukykyisempi maailmanlaajuisesti;
E. whereas the European audiovisual sector, including cinema, constitutes a significant part of the EU economy and should be more competitive at the global level;
F. katsoo, että eurooppalainen elokuva on merkittävä osa kulttuuria, koska se edistää vuoropuhelua ja ymmärrystä, konkretisoi eurooppalaisia arvoja ja esittelee niitä sekä EU:ssa että muualla ja lisäksi sillä on huomattava asema kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden säilyttämisessä ja tukemisessa;
F. whereas European film is an important part of culture, promoting dialogue and understanding, embodying and showing European values within and outside of the EU, whilst playing a significant role in the preservation and support of cultural and linguistic diversity;
G. katsoo, että eurooppalaisen elokuva-alan olisi lujitettava alueellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta;
G. whereas European cinema should strengthen territorial and social integrity;
H. ottaa huomioon, että digitaaliaikakausi tuo uusia mahdollisuuksia audiovisuaaliselle alalle, erityisesti elokuvateollisuuteen elokuvien tehokkaamman jakelun, esittämisen ja saatavuuden myötä ja se parantaa eurooppalaiselle yleisölle tarjottavan kuvan ja äänen laatua, mutta se tuo myös etenkin rahoituksen kannalta joitakin vakavia haasteita eurooppalaiselle elokuvalle siirryttäessä digitaalisiin tekniikoihin;
H. whereas the digital era brings new opportunities for the audiovisual sector, in particular in the film industry as regards more effective distribution, screening and availability of films and as regards the higher audio and visual quality that it offers for European audiences, while it also creates some serious challenges to European cinema in the process of moving to digital technologies, particularly with regard to finance;
I. katsoo, että siksi digitaaliset tekniikat edistävät eurooppalaisten teosten esittämistä ja saatavuutta koskevien EU:n tavoitteiden ja kansallisten tavoitteiden saavuttamista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta;
I. whereas digital technologies therefore contribute to the implementation of EU and national goals on the screening and accessibility of European works, and on social cohesion;
J. toteaa, että elokuvien digitalisointitekniikka mahdollistaa joustavan ohjelmistosuunnittelun ja aineistoon viime hetkillä tehtävät muutokset;
J. whereas digital cinema technology makes possible flexible promotion planning and last-minute changes in material;
K. katsoo, että Euroopan elokuvateattereiden digitalisoinnin ensimmäinen vaihe on tuottanut hyötyä epätasaisesti;
K. whereas the first phase of the digitisation of European cinema has been of uneven benefit;
L. ottaa huomioon, että digitaalisen laitteiston uusin sukupolvi on noin 25–30 prosenttia halvempi kuin edeltäjänsä ja että se on nyt näkyvämmässä asemassa sekä eurooppalaisissa elokuvateattereissa että rahoitusohjelmissa;
L. whereas the latest generation of digital equipment is approximately 25-30% cheaper than previous models and is now at a more accessible level to both European cinemas and funding programmes;
M. toteaa, että kaikki elokuvateatterit eivät ole yhtä valmiita vastaamaan elokuvateatterien digitalisoinnin haasteeseen;
M. whereas not all cinemas are equally capable of coping with the challenge of digitisation of cinemas;
N. katsoo, että sekä EU:n elokuvateollisuuden että sen elokuvateattereiden täydellinen digitalisointi on saatettava loppuun kiireellisesti, jotta voidaan välttää kulttuurisen monimuotoisuuteen tutustumismahdollisuuksien ja useiden foorumien saatavuuden väheneminen, ja että digitalisointia olisi tuettava EU:n tasolla ja kansallisella tasolla;
N. whereas the complete digitisation of both the European film industry and its cinemas must be accomplished urgently, to avoid a reduction of access to cultural diversity and availability on multiple platforms, and should be supported at European and national level;
O. toteaa, että riippumattomat ja taide-elokuvia esittävät salit muodostavat Euroopan ainutlaatuisen elokuvateattereiden verkon, jonka ohjelmisto on monipuolinen ja joka vetoaa muusta kuin kaupallisesta valtavirrasta kiinnostuneeseen yleisöön;
O. whereas independent and art-house screens constitute Europe’s unique cinema network, representing diverse programming that appeals to an audience outside the commercial mainstream;
P. katsoo, että olisi ymmärrettävä taide-elokuviin keskittyviä elokuvateattereita edustavien organisaatioiden huolestuneisuus, sillä ne ovat ehdottaneet erityisiä ja ensisijaisia toimia, joilla edistetään riippumattomien eurooppalaisten elokuvien tuotantoa ja jakelua;
P. whereas the concerns expressed by art-house cinema organisations, which have suggested special and priority measures to promote the production and distribution of independent European films, should be acknowledged;
Q. katsoo, että paikalliset ja alueelliset hallintoelimet ovat keskeisiä tekijöitä eurooppalaisen kulttuuriperinnön puolustamisessa ja edistämisessä, erityisesti elokuvien ja elokuvateattereiden digitalisoinnissa, ja siksi nämä elimet ovat tärkeitä kumppaneita digitalisointiprosessissa;
Q. whereas local and regional governing bodies are key entities in defending and promoting European cultural heritage, in particular the digitisation of films and cinemas, and therefore constitute fundamental partners in the digitisation process;
R. toteaa, että elokuvateatterit ovat tärkeä keino vanhojen kaupunkikeskustojen ja esikaupunkialueiden elämänlaadun ja sosiaalisen vuorovaikutuksen säilyttämiseen ja näiden kaupunkialueiden elvyttämiseen;
R. whereas cinemas are an important means of preserving the quality of life and social interaction in old city centres and in the suburbs, and of regenerating urban areas;
S. katsoo, että eurooppalaisten elokuvien on menestyttävä Euroopassa, jos niitä aiotaan levittää kansainväliseen jakeluun, jolloin niiden avulla voidaan saavuttaa taloudelliset tavoitteet ja harjoittaa kulttuurista yhteistyötä ja diplomatiaa, jossa kolmansiin maihin levitetään sekä teoksia että Euroopan maiden eri kulttuurisekoituksia;
S. whereas European cinematographic works need to meet with success in Europe if they are to be distributed internationally, thus enabling them to meet their financial objectives and constitute a form of cultural cooperation and diplomacy through which not only the works, but also Europe’s diverse mix of cultures, are disseminated in third countries;
T. katsoo, että siirtymisen digiaikaan pitäisi olla mahdollisimman nopeaa, jotta voidaan välttää tuotanto- ja jakelukustannusten kaksinkertaistuminen;
T. whereas the digital transition should be as fast as possible in order to avoid the doubling of production and distribution costs;
U. toteaa, että Euroopan elokuva-ala jakaantuu nykyisin kansallisten rajojen ja kielialueiden mukaisesti ja että elokuvia tehdään ensisijaisesti niitä katsovalle alkuperämaan paikalliselle yleisölle;
U. whereas the European film industry is currently fragmented along national and linguistic borders, and whereas films are in the first place made for and consumed by the local audience of the country of origin;
3. korostaa, että eurooppalaisen elokuva-alan merkitys kasvaa, koska sillä on yli 30 000 työpaikkaa;
Stresses that European cinema is of growing importance to the economy, as it provides more than 30 000 jobs;
Mahdollisuuksia ja haasteita
Opportunities and challenges
34. ottaa huomioon, että pitkällä aikavälillä merkittävää kaupallista etua tuottavan digitalisoinnin korkeat kustannukset saattavat kuitenkin luoda huomattavan rasituksen monille pienille ja riippumattomille elokuvateattereille ja valtavirrasta poikkeavaa ohjelmistoa tarjoaville elokuvateattereille, joiden ohjelmistossa on huomattavasti eurooppalaisia elokuvia;
Acknowledges that the high costs of digitisation, which will provide long-term commercial benefit, can nevertheless create a significant burden for many small and independent cinemas and film theatres whose programming goes beyond the main stream, with a high proportion of European films;
Yhteentoimivuus, standardointi ja arkistointi
Interoperability, s tandardisation and archiving
65. korostaa, että samalla kun julkisen rahoituksen olisi oltava teknologianeutraalia, sillä olisi myös turvattava investointien kestävyys ottamalla huomioon esittäjien erityiset liiketoimintamallit ja jakelijoiden tekniset vaatimukset;
Emphasises that, while public support should be technology-neutral, it should also guarantee the sustainability of investments, taking into account exhibitors’ specific business models and distributors’ technical requirements;
Virtuaalinen kopiokorvaus (VPF)
Virtual Print Fee (VPF)
101. korostaa, että ohjelman seuraavassa vaiheessa on kannustettava toimiin, joilla luodaan konkreettista lisäarvoa ja tuetaan kokonaisvaltaista Eurooppa 2020 -strategiaa;
Points out that it is necessary for the next generation of the programme to envisage measures generating substantial added value and contributing to the overall ‘Europe 2020’ strategy;
114. korostaa, että digitalisointiprosessin yhtenä heikkona lenkkinä on, että jakelijat ja etenkin riippumattomat jakelijat, jotka eivät saa tarpeeksi tukea digitaaliseen jakeluun, eivätkä siksi kykene käymään läpi tätä prosessia;
Points out that one weak point in the digitisation process is the fact that distributors, and especially independent distributors, receive insufficient support for digital distribution and are therefore unable to keep up with that process;
119. kannustaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden elokuvateattereiden esitysohjelmiin sisällytetään mahdollisimman paljon eurooppalaisia elokuvia, jotta niiden levittämistä ja edistämistä voidaan lisätä koko EU:ssa ja jotta EU:n kansalaiset oppivat arvostamaan kyseisten elokuvien rikkautta ja monipuolisuutta mitä erilaisimpien järjestelmien avulla;
Encourages Member States to ensure the widest possible inclusion of European films in the screening programmes of their cinemas in order to enhance their circulation and promotion across the EU, and to enable EU citizens to appreciate the richness and diversity of such films, through the widest variety of platforms;
"Eurooppalainen elokuva digitaaliajalla" on ennen kaikkea kehotus pohtia elokuvan todellista merkitystä: mikä asema sillä on kansalaisyhteiskunnan luomisessa ja sen kestävyydessä?
"European cinema in the digital area” serves first and foremost as an invitation to consider the very function of cinema: which role does it play in the creation and sustainability of a civil society ?
Kansalaisten ja kansallisten tai EU:n toimielinten välinen yhteys on hauras.
The link between citizens and their national or European institutions is fragile.
Tämän hauraan suhteen ytimessä on kysymys identiteetistämme, sekä omasta että yhteisön.
At the heart of this fragile relationship lies the question of our identity, both individual and collective.
Mutta mitä sitten EU:n kansalaisuus tällä hetkellä merkitsee?
But what does it mean to be a European citizen today?
Elokuva antaa siihen hyvin voimakkaan vastauksen.
Cinema provides a very powerful answer.
Ja tätä kulttuuria muokataan välineellä, joka on henkilökohtaisen ja kollektiivisen tietoisuutemme kulmakivi ja joka puolestaan luo eurooppalaista toivoa.
And this culture is 'shaped' by an instrument that is the cornerstone of our individual and collective consciousness, which in turn creates a European hope.
Tällä välineellä on nimi: elokuva".
This instrument has a name: cinema. "
Wim Wendersin sanojen pitäisi olla ohjaavana periaatteena kaikissa pyrkimyksissä muokata eurooppalaisen elokuvan tulevaisuutta.
Wim Wenders' words should be the guiding principle of any attempt to shape the future of European cinema.
Määrittäessään elokuvan tehtävän uudelleen eurooppalaisissa puitteissa mietintö eurooppalaisesta elokuvasta digitaaliajalla kyseenalaistaa eurooppalaisen elokuvan tukemiseksi toteutetun julkisen politiikan.
The redefining of the function of the cinema in the European context, "European cinema in the digital area” puts into question the public policies implemented to support the European cinema.
Elokuvaa on tarkasteltava kahdella eri tavalla, toisaalta kulttuurin välineenä, jossa investoinnit tuottavat pitkän aikavälin konkreettisia tuloksia, toisaalta EU:n teollisuuden tärkeänä haarana.
Cinema needs to be looked at in two different ways, on the one hand as a tool of culture where investments produce long-term intangible results, on the other hand as an important branch of the European industry.
Luovuus on kulttuurin sydän ja teollisuus sen keuhkot.
Creation is the heart of culture whereas industry is its lungs.
Eurooppalaisen elokuvan haasteet
Challenges for European cinema
Eurooppalaisella elokuvalla on edessään kaikkien aikojen suurin haasteensa: nykyaikaisen tekniikan vaatimusten hallitseminen.
European cinema is facing its biggest challenge to date: coping with the requirements of modern technology.
Elokuvan tulevaisuus on erottamattomasti yhteydessä digitaalisen aikakauden saapumiseen.
The future of cinema is inseparably tied to the arrival of the digital era.
Nykyaikaiset tekniikat muuttavat audiovisuaalialaa, luovat haasteita ja mahdollisuuksia eurooppalaisen elokuvan tuotannolle, jakelulle ja saatavuudelle sekä tiettyjä vaaroja siirryttäessä analogiasta digitaalisiin järjestelmiin.
Modern technologies change the audiovisual sector, creating challenges and possibilities for production, distribution and the accessibility of European cinema as well as certain dangers in the transition from analogue to digital systems.
Digiaikaan siirtyminen toteutettava kiireellisesti ja sitä olisi koordinoitava sekä kansallisella että EU:n tasolla.
The transformation process should be achieved expeditiously and be coordinated on a national as well as European level.
Tähän prosessiin osallistumisen olisi oltava sekä julkisen että yksityisen sektorin vastuulla.
Participation in this process should be the responsibility of both the public and the private sector.
Eurooppalaisen elokuvan potentiaali
Potential of European cinema
Eurooppalaisella elokuvalla on valtava potentiaali.
European cinema has enormous potential.
Euroopan audiovisuaalisen observatorion tilastojen mukaan Euroopan unionissa on noin 30 000 elokuvasalia.
According to data from the European Audiovisual Observatory there are approximately 30,000 screens in the European Union.
Useimmat ovat pieniä elokuvateattereita, joissa on vain yksi tai kaksi salia.
Most of these are small cinemas consisting of just one or two screens.
Viime vuosina olemme todistaneet digitaalisten elokuvien pääosin Yhdysvalloissa tapahtuvasta tuotannosta johtuvaa elokuvateattereiden digitalisointiprosessin nopeutumista sekä kasvavaa yleistä kysyntää elokuville, jotka on tehty kolmiulotteista tekniikkaa käyttämällä.
In recent years we have witnessed an acceleration of the process of digitisation of cinemas stemming from production of digital films, mainly from the United States, as well as the increased public demand for films made using 3D technology.
Vuonna 2010 niiden elokuvateattereiden määrä, joissa oli digitaaliprojektori, oli 8 682, eli yli kaksi kertaa enemmän kuin vuoden 2009 määrä 4 129.
The number of cinemas with digital projectors in 2010 was 8,682 more than double of the 4,129 that existed in 2009.
Eurooppalaisen elokuvan potentiaali näkyy myös elokuvatuotannossa.
The potential of European cinema also translates to film production.
Vuonna 2010 Euroopassa tehtiin 1 203 elokuvaa verrattuna 754:ään Yhdysvalloissa.
In 2010 there were 1,203 films made in Europe, compared with 754 in the United States.
Eurooppalaisissa elokuvateattereissa on myyty miltei miljardi lippua eurooppalaisiin elokuviin, mikä on 27 prosenttia markkinoista.
European cinemas have sold nearly a billion tickets with European films accounting for 27 per cent of the market.
Eurooppalaiset elokuvamarkkinat eivät ole kaikesta potentiaalistaan huolimatta kuitenkaan vielä yhdentyneet, ja elokuvien jakelu EU:ssa on vaikeaa.
However, the European cinema market, with all its potential, is still not integrated and film distribution within the EU proves difficult.
Mahdollisuudet käydä elokuvissa ovat erilaiset: Länsi-Euroopassa on yksi sali 16 102 henkilöä kohti verrattuna 40 750:een Keski- ja Itä-Euroopassa.
Accessibility to cinemas is uneven: there are 16,102 people per screen in the Western Europe compared with 40,750 in Central and Eastern Europe.
Analogisesta digitaalitekniikkaan
From analogue to digital technologies
Lähitulevaisuudessa useimpien elokuvateattereiden odotetaan joutuvan siirtymään digitaalitekniikkaan, eikä elokuvakopioita ole enää saatavilla 35 millimetrin nauhoilla.
It is to be expected that in the near future most cinemas will have to switch to digital technology and copies of films will not be available on 35mm tapes anymore.
Nykyinen tilanne saa aikaan korkeampia kustannuksia tuottajille sekä elokuvateattereiden omistajille, joiden on hallittava kaksinkertaista järjestelmää: sekä analogisten että digitaalisten elokuvien näyttäminen.
The current situation generates higher costs for the producers as well as the cinema owners who have to comply with a dual system: screening analogue as well as digital films.
Korkeat kustannukset, jopa 2 000 euroa, jotka johtuvat selluloidinauhan tuotantokustannuksista, ja se, että kaikille kielille on laadittavat erillinen kopio, rajoittavat elokuvien jakelua.
High costs, reaching up to €2,000, are incurred due to the expense of producing a celluloid tape, and the necessity of preparing a separate copy for every language version limits the scope of film distribution.
Digitaalisen kopion tuotantokustannukset ovat matalammat, noin 200 euroa.
The costs of producing a digital copy are lower, at about €200.
Jos elokuvateatterissa on yhteys suurinopeuksiseen Internetin laajakaistaan tai satelliittiyhteys, elokuvien siirtäminen on halvempaa ja helpompaa.
If the cinema has access to a high-speed internet broadband or a satellite connection the transmission of the film is cheaper and faster.
Tämän jakelumenetelmän avulla on mahdollista esittää samaan aikaan ensi-iltaelokuvia monella kielellä kaikissa elokuvateattereissa.
This method of distribution allows for simultaneous film premieres in many language versions in all the cinemas.