natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kunkin ohjelman hankkeiden analysoinnista, arvioinnista ja valinnasta huolehtivat kansalliset ja alueelliset viranomaiset, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet ohjelmien seuranta- ja ohjauskomiteoiden hallintoviranomaisiksi ja jäseniksi.
Thus, the scrutiny, assessment and selection of the actual projects to be included in each programme is entirely a matter for the national and regional authorities appointed by the Member States to act as managing authorities and provide members of the monitoring and steering committees for programmes.
Komissio osallistuu vain yleiseen suunnittelutoimintaan, ja sen edustajalla on komiteoissa ainoastaan neuvoa-antava tehtävä.
The Commission is involved in programming only at the general level and in the committees has solely an advisory function.
Hankkeiden on oltava valintamenettelyjen mukaisia ja täytettävä ohjelman tukikelpoisuusperusteet.
The correct selection procedures must be observed for projects and they must meet the eligibility criteria set in the programme.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3149/03
WRITTEN QUESTION E-3149/03
Aihe: Melka-yhtiöön kuuluvan vaatealan yrityksen siirtyminen
Subject: Location of the Melka dressmaking company
Monikansallinen vaatealan yhtiö Melka, joka toimii ruotsalaisen ja brittiläisen pääoman turvin, aikoo sulkea Portugalissa Sintran kunnassa Sulinissa sijaitsevan tuotantolaitoksensa ja sanoa irti noin 100 työntekijää.
The Swedo-British dressmaking multinational, Melka, is preparing to close down its factory in Sulin, in the Sintra district in Portugal, and sack some 100 workers.
Syynä näyttää olevan tuotannon siirtäminen Aasian markkinoille Sulinin yksikön hyvästä taloudellisesta tilanteesta huolimatta.
The reason appears to be relocation of production to the Asian market, despite good financial health.
Todettakoon, että yhtiön Portugalissa toimivista neljästä yksiköstä on jo suljettu kaksi, Evorassa ja Palmelassa, ja 1 200 työpaikasta on siten jäljellä enää 200.
It should be noted that the company has already closed down two of its four factories, in Evora and Palmela, cutting its workforce from 1 200 to 200.
Voiko komissio ilmoittaa, onko monikansallinen yhtiö Melka saanut yhteisön tukia Portugalin toiminnoilleen? 2.
Has Melka been in receipt of Community aid during its time in Portugal? 2.
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä kyseisten työpaikkojen säilyttämiseksi ottaen huomioon, että Portugalissa on nykyään Euroopan unionin korkein työttömyysaste.
What measures does the Commission intend to take to protect the employment of these workers, given that Portugal today has the fastest growing unemployment rate in the European Union?
Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että Melka-yhtiö sai yhteisön tukea yhteisön tukikehyksestä (CCA I, 1990—1993), nimittäin 1 095 ,44 euroa Euroopan sosiaalirahastosta vuonna 1991.
The Commission hereby informs the Honourable Member that the MELKA company received Community financial assistance during CSF I (1990-1993), in particular EUR 1 095 ,44 under the European Social Fund in 1991.
Unioni on viime vuosina kehittänyt työntekijöiden osallistumiseen tähtäävää politiikkaa, jotta yritysten uudelleenjärjestelyihin liittyviä sosiaalisia vaikutuksia voitaisiin käsitellä asianmukaisesti.
In recent years, the Union has developed a worker involvement policy for dealing adequately with the social consequences of company restructuring.
Tämän politiikan tuloksena on ennen uudelleenjärjestelyjä tiedotettava työntekijöiden edustajille ja heitä on kuultava, ja pyrkimyksenä on välttää tai vähentää uudelleenjärjestelyn sosiaalisia vaikutuksia yhteisön direktiivien mukaisesti, jotka koskevat työntekijöiden joukkovähentämistä Neuvoston direktiivi 98/59/EY , annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 225, 12.8.1998 (tällä direktiivillä kodifioidaan direktiivit 75/129/ETY ja 92/56/ETY ). , yrityksen luovutusta Neuvoston direktiivi 2001/23/EY , annettu 12 päivänä maaliskuuta 2001, työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka yritys- tai liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 82, 22.3.2001 . , eurooppalaisia yritysneuvostoja Neuvoston direktiivi 94/45/EY , annettu 22 päivänä syyskuuta 1994, eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä, EYVL L 254, 30.9.1994 . ja maaliskuusta 2005 lähtien tiedottamista ja kuulemista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/14/EY , annettu 11 päivänä maaliskuuta 2002, työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista Euroopan yhteisössä, EYVL L 80, 23.3.2002 . .
As a result of that policy, restructuring operations must be preceded by information and consultation of employees' representatives with the aim of avoiding or reducing their social impact, in accordance with the Community Directives on Collective Redundancies Council Directive 98/59/EC of 20 July 1998 on the approximation of the laws of the Member States relating to collective redundancies, OJ L 225, 12.8.1998 (this Directive consolidates Directives 75/129/EEC and 92/56/EEC ). , Transfers of Undertakings Council Directive 2001/23/EC of 12 March 2001 on the approximation of the laws of the Member States relating to the safeguarding of employees' rights in the event of transfers of undertakings, businesses or parts of undertakings or businesses, OJ L 82, 22.3.2001 . , European Works Councils Council Directive 94/45/EC of 22 September 1994 on the establishment of a European Works Council or a procedure in Community-scale undertakings and Community-scale groups of undertakings for the purposes of informing and consulting employees, OJ L 254, 30.9.1994 . and, from March 2005 onwards, Information and Consultation Directive 2002/14/EC of the Parliament and of the Council of 11 March 2002 establishing a general framework for informing and consulting employees in the Community, OJ L 80, 23.3.2002 . .
Kyseisen tapauksen osalta komissiolle ei ole tiedotettu tavasta, jolla Melka-yhtiö aikoo käsitellä sosiaalisia vaikutuksia.
As regards the case in question, the Commission has not been informed about the way in which the Melka company intends to deal with the social implications.
Edellä mainitut direktiivit on saatettu osaksi asianomaisen jäsenvaltion lainsäädäntöä.
The aforementioned Directives have been transposed in the Member State concerned.
Siten on kansallisten viranomaisten asiana varmistaa, että näissä direktiiveissä säädettyjä työntekijöiden oikeuksia kunnioitetaan.
It is therefore up to the national authorities to ensure that the workers' rights laid down in these Directives are respected.
Työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevista yleisistä puitteista annettu direktiivi 2002/14/EY on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä viimeistään 25. maaliskuuta 2005.
Directive 2002/14/EC establishing a general framework for informing and consulting employees must be transposed into national law by 25 March 2005 at the latest.
Komissio kannattaa ajatusta, jonka mukaan yritysten olisi uudelleenjärjestelyjen yhteydessä aina otettava huomioon kyseisten päätösten mahdolliset vaikutukset työntekijöihinsä sekä niiden sosiaaliset ja alueelliset vaikutukset.
The Commission argues that, when restructuring, enterprises should always take into account the effects that those decisions could have on their employees as well as on the social and regional context.
Tätä korostetaan myös äskettäin annetussa komission tiedonannossa Yritysten sosiaalinen vastuu: elinkeinoelämän panos kestävään kehitykseen KOM(2002) 347 lopullinen. .
This has recently been underlined in the Commission Communication concerning Corporate Social Responsibility (CSR) — A business contribution to Sustainable Development COM(2002) 347 final. .
Lisäksi komissio kutsui tammikuussa 2002 eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet käymään vuoropuhelua muutosten ennakoimisesta ja hallitsemisesta, jotta yritysten uudelleenjärjestelyjen sosiaalisiin vaikutuksiin voitaisiin soveltaa dynaamista lähestymistapaa.
Furthermore, in January 2002 the Commission invited the European social partners to engage in a dialogue on anticipating and managing change with a view to applying a dynamic approach to the social aspects of corporate restructuring.
Työmarkkinaosapuolet lähettivät äskettäin komissiolle tulokset yhteisestä työstään tämän aiheen parissa.
The social partners have recently sent to the Commission the results of their joint work on this topic.
Tuloksina on joukko suuntaviivoja, joiden pitäisi ohjata yrityksiä ja niiden työntekijöitä uudelleenjärjestelyjen yhteydessä.
They consist of a set of reference guidelines for companies and their workers in the event of restructuring.
Komissio toivoo todella, että nämä tulokset sekä muut seurantatoimet levittävät koko Euroopan alueelle yritysten uudelleenjärjestelyihin liittyviä hyviä käytänteitä ja auttavat näin yrityksiä ja niiden työntekijöitä käsittelemään oikealla tavalla asiaan liittyviä sosiaalisia vaikutuksia.
The Commission very much hopes that these results, as well as other follow-up actions, will disseminate throughout Europe good practices of corporate restructuring, thus helping companies and their workers adequately to address the social dimension involved.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3151/03
WRITTEN QUESTION E-3151/03
esittäjä(t): Herman Schmid (GUE/NGL) komissiolle
by Herman Schmid (GUE/NGL) to the Commission
Aihe: Käsitys hyvinvoinnista EU:ssa
Subject: The perception of quality of life in the EU
Hyvinvointia voidaan mitata monin eri tavoin.
There are many ways of measuring quality of life.
OECD:n näkemys hyvinvoinnista perustuu yksityisten tuote- ja palvelumarkkinoiden BKT:n mittaamiseen.
The OECD's league table measures the GNP of the private products and services market.
Ruotsi sijoittuu näissä mittauksissa seitsemännelletoista sijalle.
By this yardstick Sweden lies in 17th place.
Toisessa, Yhdysvaltojen työministeriön tekemässä mittauksessa tutkitaan teollisuuden tuottavuuden kehitystä (International comparisons of manufacturing productivity and unit labor cost trends 2002, Newsletter September 9, 2003 — Bureau of Labor Statistics, Washington D.C.).
Another measurement method, devised by the US Department of Labour, looks at the development of industrial productivity (International comparisons of manufacturing productivity and unit labour cost trends 2002, Newsletter 9 September 2003 — Bureau of Labour Statistics, Washington DC).
Näistä luvuista käy ilmi, että Ruotsin teollisuuden tuottavuus parani vuonna 2002 enemmän kuin minkään muun maan.
Here the figures show that the increase in productivity development in 2002 was higher in Sweden than in any other country.
Ruotsi sijoittui näissä tutkimuksissa ensimmäiselle sijalle.
Accordingly Sweden took 1st place in this table.
On selvää, että eri tutkimuksista saadaan täysin erilaisia tuloksia.
It is clear that different measurement systems yield different results.
Siksi on mielenkiintoista kysyä komissiolta, voivatko nämä tutkimukset sen mielestä antaa luotettavan, käyttökelpoisen ja oikeudenmukaisen kuvan hyvinvoinnista yksittäisessä jäsenvaltiossa.
Therefore it is interesting to ask the Commission whether it considers that any of these systems can give a reliable, usable and fair picture of the quality of life in a Member State.
Eivätkö ne itse asiassa anna aivan liian rajoittunutta kuvaa hyvinvoinnista EU:ssa, joka pyrkii perustamaan identiteettinsä eurooppalaiseen hyvinvointimalliin, toisin sanoen kilpailun ja yhteiskunnallisen vastuun tasapainoon?
Do they not in fact present too narrow a view of quality of life in the EU, whose identity claims to be built on the European welfare model, a balance between competition and social responsibility?
On olemassa myös muita tutkimuksia, joissa ei kerätä vain taloutta koskevia tilastoja.
There are also other scales which raise their sights above the measurement of mere economic and statistical figures.
Niitä on alettu tehdä, koska toimeksiantajat, muun muassa YK, ovat olleet sitä mieltä, että hyvinvoinnin mittaamiseen on sisällytettävä myös se, millaiseksi kansalaiset kokevat tilanteensa.
These arose because the bodies which commissioned them, including the UN, considered that quality of life must include citizens' perception of their situation.
Joidenkin harvojen tai enemmistön elintason nousu ei automaattisesti merkitse hyvinvoinnin lisääntymistä.
Increased standards of living for the few or for the many need not automatically lead to better quality of life.
Kansalaisten on ensin arvioitava, miten taloudellisen tilanteen parantuminen kyseisessä maassa tai henkeä kohti mitattuna on lisännyt heidän hyvinvointiaan.
Citizens must first give their assessment of how a better economy has improved their quality of life as a nation or as individuals.
Sen mittaamiseen tarvitaan kehittyneempiä mittauskriteerejä.
And for this, more advanced measuring criteria are needed.
On kehitetty mittauksia, joihin sisältyy myös sellaisia kriteerejä kuin pitkä elämä, hyvä ympäristö ja oikeusvarmuus.
Measurement methods have been developed which include length of life, a good environment and legal certainty.
Yksi kansainvälinen neljäänkymmeneen hyvinvointitekijään perustuva kriteeriluettelo on nimeltään WISC, Weighted Index of Social Development.
One international index based on 40 quality of life indicators is called WISP, the Weighted Index of Social Progress.
Katsooko komissio, että WISC-mittausta ja muita sen kaltaisia menetelmiä on käytettävä useammin EU:ssa, kun EU:n jäsenvaltioita verrataan toisiinsa?
Does the Commission consider that WISP and similar measuring schemes should be used more often in the EU when comparing EU Member States with each other?
Voiko se kilpailun ja yhteiskunnallisen vastuun välinen tasapaino, jonka EU Lissabonin-strategian mukaan on asettanut tavoitteekseen, olla vaarassa vinoutua niin, että kilpailun osuus korostuu ja yhteiskunnallisen vastuun osuus vähenee, jos EU:ssa sovelletaan vain OECD:n hyvinvointimittauksia?
Might the balance between competition and the social dimension, to which the EU undertook to aspire under the Lisbon strategy, risk being distorted by more competition and less social responsibility, if the only quality of life scale used in the EU is the OECD's?
Onko edellä esitetyt seikat huomioon ottaen OECD:n hyvinvointimittauksia (tai vastaavia EU:ssa käytettäviä tuottavuuden mittausmenetelmiä) aina täydennettävä WISC-mittauksella (tai vastaavalla EU:ssa käytettävällä hyvinvointikriteerien luettelolla) mitattaessa hyvinvointia EU:ssa?
That being so, should WISP (or similar EU quality of life indices) always complement the OECD's quality of life league table (or similar EU indices for measuring productivity) when quality of life is measured in the EU?
Monet erilaiset mutta toisiinsa liittyvät tekijät vaikuttavat elämänlaatuun, mikä tekee elämänlaadun määrittelemisestä ja mittaamisesta monimutkaista ja subjektiivista.
Many separate but related factors contribute to the quality of life, and this makes defining and measuring the quality of life a complex and rather subjective matter.
Tavaroiden ja palveluiden tuotantotaso bruttokansantuotteena mitattuna kertoo aineellisesta hyvinvoinnista, jota yleensä pidetään tärkeänä yleiseen elämänlaatuun vaikuttavana tekijänä.
The level of production of goods and services in a country — measured as the Gross Domestic Product (GDP) — is a measure of material well-being, which would generally be considered as an important component of the overall quality of life.
Elämänlaatu on kuitenkin muutakin kuin aineellista hyvinvointia, eikä komissio ole koskaan esittänyt, että bruttokansantuotteena esitetyt taso- tai kasvuarviot vastaavat elämänlaadun mittareita.
However, quality of life is clearly about more than material well-being, and the Commission has never presented estimates of levels or growth in GDP as being equivalent to a measure of the quality of life.
Kysymys viittaa erityisesti sosiaalisen edistyksen painotettuun indeksiin (WISP).
The question refers specifically to the Weighted Index of Social Progress (WISP).
Tämä on yksi monista samankaltaisista mittareista, joita on kehitetty viime aikoina, kun on yritetty mitata elämänlaadun osa-alueita laajemmin.
This is one of a number of similar measures that have been developed in recent years to try to capture the broader aspects of quality of life.
Esimerkkeinä mainittakoon kestävän kehityksen indeksi ja inhimillisen hyvinvoinnin indeksi.
Examples include the Environmental Sustainability Index and the Human Wellbeing Index.
Molempiin vaiheisiin — muuttujien valintaan ja niiden kokoamistavasta päättämiseen — liittyy todella paljon subjektiivisuutta, mikä on kaikkien tällaisten synteettisten indeksien suuri heikkous.
Both of these stages — selecting the variables, and deciding how they are to be added together — involve a considerable degree of subjectivity, and this is a major drawback to all such synthetic indices.
Vaihtamalla muuttujajoukkoa tai mittausmenetelmää voidaan laskea eri mittareita ja siten maiden eri sijoituksia, joten on kyseenalaista, ovatko tällaiset indeksit luotettavampia elämänlaadun mittareita kuin perinteiset tilastot.
By changing the set of variables, or the weighting method, different measures and thus different rankings of countries may be calculated, so that it is questionable whether such indices are more robust measures of the quality of life than conventional statistics.
Sen sijaan että yritettäisiin tiivistää elämänlaadun kaltainen moniulotteinen aihe yhteen lukuun, olisi sopivampaa käyttää useita mittareita, jotka ottavat huomioon moniulotteisuuden ja välttävät subjektiivisuutta, joka on indeksien väistämätön heikkous.
Rather than trying to compress a multi-dimensional subject such as the quality of life into a single number, it may be more appropriate to use a range of measures that reflect this multi-dimensionality and avoid the subjectivity that is an inevitable weakness of index-based approaches.
Näin ovat menetelleet kansainväliset järjestöt kuten Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) ja Yhdistyneet Kansakunnat, jotka ovat päättäneet korostaa kestävään kehitykseen liittyviä aiheita suunnittelemalla joukon kestävän kehityksen indikaattoreita.
Indeed, this is the approach that international organisations such as the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) and the United Nations have adopted to address issues related to sustainable development, by devising sets of sustainable development indicators.
Eurostat on soveltanut Yhdistyneiden Kansakuntien laatimia indikaattoreita jäsenvaltioiden mittaamisessa — katso Euroopan kestävästä kehityksestä kertova julkaisu Measuring progress towards a sustainable Europe — ja kehittää parhaillaan indikaattoreita, joilla voidaan valvoa EU:n kestävän kehityksen strategian täytäntöönpanoa.
Eurostat has adapted the United Nations set of indicators to Member States — see the publication Measuring progress towards a sustainable Europe — and is currently developing a set of indicators that can be used to monitor progress in implementing the Union sustainable development strategy.
Tällä tavoin edistys kohti jokaista Lissabonin tavoitetta mitataan ja koko kehityksestä saadaan tasapainoinen kuva.
In this way, progress towards each of the Lisbon objectives is measured, allowing a balanced picture of overall developments to be formed.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3155/03
WRITTEN QUESTION E-3155/03
Aihe: Norjasta Tanskaan tuotavaa kalaa koskeva kilpailua vääristävä tulli
Subject: Competition-distorting customs duties on fish imported from Norway to Denmark
EU:n tullipolitiikka rajoittaa tanskalaisen kalanjalostusteollisuuden kilpailukykyä.
The EU reference prices for raw herring are higher than the Norwegian prices.
EU:n raa'an sillin viitehinnat ovat Norjan hintoja korkeammat eivätkä tanskalaiset yritykset siis voi ostaa norjalaista silliä yhtä edulliseen hintaan kuin norjalaiset yritykset.
Danish firms are consequently unable to buy Norwegian herring as cheaply as Norwegian firms can.
Myös tullimaksuissa on eroa, sillä raa'an kalan tulli on 15 prosenttia, mutta kalajalosteen tulli vain 6 prosenttia.
In addition there is a difference in the rates of customs duty: the duty is 15 % on raw fish but only 6 % on processed fish.
Vaikka nykyisten sääntöjen tarkoituksena onkin ollut suojata EU:n alueella toimivia yrityksiä, ne vaarantavat tanskalaisten yritysten kilpailukyvyn.
Despite the fact that the current rules were intended to protect firms in the EU, they are having a disastrous effect on the competitiveness of Danish businesses.
Skagenissa ja muualla Jyllannissa toimivat yritykset, jotka tavallisesti ostavat huomattavia määriä kalaa Norjasta, erottavat nyt valtaosan työntekijöistään.
Firms in Skagen and other towns in Jutland, which normally purchase considerable quantities of Norwegian fish, are currently dismissing most of their employees.
Ne eivät pysty ostamaan tarvittavaa määrää silliä EU:n alueelta.
They are unable to purchase the necessary quantities of herring within the EU.
Komissiota pyydetään tutkimaan, miten kyseisten tullisääntöjen haitallisia vaikutuksia voitaisiin vähentää.
Will the Commission please investigate ways of counteracting the harmful effect of these customs duties?
Voiko komissio vaikuttaa tähän kilpailua vääristävään epäsuhtatilanteeseen, jossa Norjasta Tanskaan tuotavasta jalostamattomasta sillistä peritään 15 prosentin tulli, mutta Norjasta Tanskaan tuotavasta sillijalosteesta vain 6 prosentin tulli?
What opportunities does the Commission have to change this competition-distorting state of affairs, whereby unprocessed herring imported to Denmark from Norway is subject to a 15 % customs duty, while the duty on processed fish imported to Denmark from Norway is only 6 %?
Komissio on hyvin tietoinen parlamentin jäsenen esittämistä huolenaiheista, jotka koskevat sillin hankintaa raaka-aineeksi tanskalaiseen jalostusteollisuuteen.
The Commission is well aware of the concerns which the Honourable Member expresses about the situation of supplies of herring as raw material for the Danish processing industry.
On kuitenkin olemassa monia muita kuin tariffeihin liittyviä tekijöitä, jotka voivat vaikuttaa jalostusteollisuuden kilpailukykyyn.
However, there are a number of factors other than tariff rates which may have an impact on the competitiveness of the processing industry.
Tässä suhteessa näyttää siltä, että hankintaa koskeva tilanne tietyissä jäsenvaltioissa riippuu enemmänkin siitä käytännöstä, että yhteisön kalastusalukset tuovat sillisaaliit Norjan satamiin, kuin nykyisistä tariffeista.
In this regard, it appears that the supply situation in certain Member States is related more to the practice of Community fishing vessels landing their catches of herring in Norwegian ports than to the present tariff situation.
Tämä käytäntö johtuu Atlantin-Skandinavian sillin kalastukseen liittyvistä maantieteellisistä erityispiirteistä Koillis-Atlantilla.
This practice is due to the geographical particularities of the fisheries on Atlanto-Scandian herring in the Northeast Atlantic.
Parlamentin jäsen muistaa varmaan, että Norjasta peräisin olevien kalatuotteiden tuontitullit asetettiin yhteisön ja kyseisen maan välillä tehdyn kansainvälisen sopimuksen nojalla.
The Honourable Member will recall that the import duties for fishery products originating in Norway were set as a result of an international agreement between the Community and that country.
Siksi yhteisö ei voi yksipuolisesti muuttaa näitä tariffeja.
Therefore, the Community cannot change these tariffs on an unilateral basis.
Mahdollisten lyhytaikaisten toimenpiteiden osalta komissio valmistelee parhaillaan ehdotusta uudeksi monivuotiseksi tariffikiintiöjärjestelmäksi vuosiksi 2004—2006 yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.
As for possible short-term measures, the Commission is currently preparing a proposal for a new multi-annual tariff quota system for the period 2004 to 2006 in consultation with Member States.