natgillin/translations-raw huggingface dataset:
 asettamaan kahdeksannessa tutkimuksen puiteohjelmassa etusijalle ilmasto- ja energiatutkimuksen, myös energiatehokkuutta koskevan tutkimuksen sekä ilmastonmuutoksen syitä ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan tutkimuksen;
· give priority to climate and energy research under the Eighth Research Framework Programme, including energy efficiency, and to research into the causes of climate change and adaptation to it,
 analysoimaan, miten EU:n yksipuolinen pyrkimys ylittää kasvihuonekaasujen vähentämiselle asetettu 20 prosentin tavoite vaikuttaisi muiden maiden halukkuuteen liittyä kansainväliseen sopimukseen;
· analyse what impact a unilateral move by the EU beyond 20% greenhouse gas emissions reductions could have on other countries’ willingness to join an international agreement,
 tutkimaan mahdollisia vaikutuksia, jotka ilmenevät "vihreiden" työpaikkojen häviämisenä sekä "vihreisiin" toimialoihin tehtävien investointien ja näiden alojen kilpailukyvyn vähenemisenä;
· investigate the potential impact in terms of green jobs’ leakage and reduced investments and competitiveness in green sectors;
Ilmastonmuutoksen luoma uhka ihmiskunnalle ei ole pienentymässä, ja lämpötilan kahden celsiusasteen nousun vaikutukset ovat pikemminkin haitallisemmat kuin aiemmin luultiin.
The threat to humanity posed by climate change is not decreasing, and the impacts of 2°C warming are rather worse than previously thought.
Vaikka ei ole mahdollista yhdistää äärimmäisiä sääilmiöitä ilmaston lämpenemiseen, on erittäin todennäköistä, että ilmastonmuutoksen vuoksi ääri-ilmiöt voimistuvat ja toistuvat useammin.
Although it is not possible to pin extreme weather events to global warming, it is very likely that climate change exacerbates the frequency and intensity of the extremes.
Kansainvälisen yhteisön kyvyttömyys saada aikaan laaja-alainen ja sitova kansainvälinen ilmastosopimus Kööpenhaminassa ei tarkoita, että valtiot eivät olisi ryhtyneet toimenpiteisiin.
The inability of the international community to come to a comprehensive binding international climate treaty in Copenhagen does not mean countries are not taking action.
Cancúnin kokouksen tulokset todistavat, että valtiot ovat ryhtyneet toimiin ja neuvottelut pääsivät uudelleen vauhtiin.
Results from Cancun meeting prove that countries are taking action and negotiations have gained new momentum.
Euroopan ympäristökeskus (EEA), lokakuu 2010. .
Europe is now 17.3% below 1990 carbon emissions.
Euroopan ympäristökeskus arvioi päästöjen vakiintuvan vuoden 2008 tasoa pienemmiksi jopa talouden toipumisen aikana ja ilman lisätoimenpiteitä.
EEA, October 2010 The European Environmental Agency anticipates emissions to stabilise below 2008 levels, even with economic recovery, and without further measures.
Siirtymällä kansalliseen kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteeseen, joka on yhdenmukainen EU:n ilmastotavoitteiden kanssa, voidaan luoda hyvin toimiva talous, lisätä vihreitä työpaikkoja ja innovaatioita.
Moving to a domestic greenhouse gas reduction target which is in line with the EU's climate objectives can be combined with healthier economy, increase in green jobs and innovation.
EU:n päästökauppajärjestelmän tehokkuus
EU ETS effectiveness
Jos EU:n päästökauppajärjestelmän ylärajaa ei tiukenneta huomattavasti, järjestelmä on vaarassa muuttua tarpeettomaksi investointien ohjaamisessa vihreään teknologiaan ja innovaatioihin.
Without significant tightening of the cap, the EU Emissions Trading System (EU ETS) risks becoming redundant in driving investments in green technologies and innovation.
Komission arvioinnissa
Commission analysis
Ylijäämä johtaa tehottomaan hintasignaaliin ja vähentää myös merkittävästi päästöoikeuksien huutokaupasta saatavia tuloja, joita voitaisiin käyttää lisäämään ilmastoteknologiaa ja investointeja energiansäästöihin, mikä loisi miljoonia työpaikkoja lisää.
This surplus leads to an inefficient price signal and will also significantly reduce revenues from auctioning that could be used to stimulate climate technologies and investments in energy savings, thereby creating millions of additional jobs.
Esittelijän ehdotus
The Rapporteur´s proposal
Mainittujen seikkojen perusteella esittelijä kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia, jotka koskevat kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen nostamista 30 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä, mahdollisimman pian ja viimeistään vuoden 2011 loppuun mennessä.
In this light, your Rapporteur calls for the Commission to come forward with proposals to increase Europe's climate ambition to a 30% greenhouse gas reduction for 2020 as soon as possible, and at least before the end of 2011.
Esittelijän mielestä ehdotettu lähestymistapa on melko vaatimaton.
The approach suggested is rather moderate in the Rapporteur’s view.
Esittelijä katsoo, että kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen muuttaminen 40 prosenttiin olisi sopivampi tieteen näkökulmasta ja ottaen huomioon tavoite pitää lämpötilan nousu korkeintaan kahdessa celsiusasteessa, puhumattakaan 1,5 celsiusasteen tavoitteesta, joka on hyväksytty ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen mukaisesti.
Your Rapporteur considers that a move to 40% greenhouse gas reduction would be more appropriate from the point of view of science and the objective of maintaining climate change to 2°C, let alone 1.5°C, an objective also recognised under the UNFCCC.
Esittelijä pidättäytyy myös kehottamasta, että EU:n ilmastotavoitteet täytetään täysimääräisesti jäsenvaltioissa, vaikkakin se lisäisi Euroopan kansalaisille koituvia hyötyjä parantamalla ilmanlaatua Euroopan alueella ja ohjaamalla investointeja EU:n talouteen.
Your Rapporteur has also refrained from calling for full domestic achievement of the EU climate target, although this would increase benefits for European citizens through improved European air quality and drive investments into the EU economy.
TEOLLISUUS-, TUTKIMUS- JA ENERGIAVALIOKUNNAN LAUSUNTO
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ( *)
vaihtoehdoista kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi yli 20 prosentin tavoitteen ja hiilivuodon riskin arvioinnista
on analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage
Valiokuntien yhteistyömenettely – työjärjestyksen 50 artikla
(*) Procedure with associated committees – Rule 50 of the Rules of Procedure
A. toteaa, että Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) ennusteiden mukaan energiaan liittyvien hiilidioksidipäästöjen kokonaismäärä lisääntyy vuoteen 2035 mennessä todennäköisesti 21 prosentilla vuoden 2008 tasosta, mikäli maat panevat Kööpenhaminan sitoumuksessa antamansa päästösitoumukset huolellisesti täytäntöön, mikä tarkoittaa, että ilmaston lämpenemistä on sitten tulevaisuudessa mahdotonta rajoittaa 2°celsiusasteeseen; panee merkille, että maailman päästöjen ennakoidun kasvun arvioidaan olevan täysin OECD:hen kuulumattomien maiden aiheuttamaa
A. whereas according to International Energy Agency (IEA) scenarios global energy-related carbon emissions are likely to increase by 21% over 2008 levels by 2035 if countries implement their commitments made in the Copenhagen Accord in a cautious manner, which would then make it impossible to limit further global warming to 2°C; whereas non-OECD countries are deemed to account for all of the projected increase in world emissions
B. ottaa huomioon, että IEA:n lukujen mukaan EU:n osuus maailman hiilidioksidipäästöistä on ainoastaan 13 prosenttia,
B. whereas according to IEA figures the EU accounts for only 13% of global CO 2 emissions,
C. ottaa huomioon, että päästökauppadirektiivin mukaan unionin päästökauppajärjestelmällä olisi pyrittävä vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä kustannustehokkaasti ja taloudellisesti;
C. whereas in accordance with the ETS directive the ETS scheme should promote reductions in greenhouse gas emissions in a cost-effective and economically efficient manner;
Tämänhetkinen tilanne 20 prosentin tavoitteen osalta
Analysis of the 20% target today
1. painottaa, että talouskriisi on huomattavasti vähentänyt teollisuustuotantoa, hidastanut talouskasvua ja lisännyt työttömyyttä sekä johtanut päästöjen ja energiankulutuksen vähentymiseen; katsoo, ettei päästöjen vastaavan vähenemisen pidä tulkita merkitsevän, että EU olisi saavuttamassa kaikkia päästövähennystavoitteitaan; toteaa, että vaikka laitoksille on myönnetty ylimääräisiä päästöoikeuksia, talouskriisi on saattanut silti vaikuttaa teollisuuden mahdollisuuksiin investoida lisää päästöjen vähentämiseen;
Stresses that the economic crisis has led to a significant reduction in industrial production and economic growth and to increased unemployment and, at the same time, to lower emissions and to a reduction in energy consumption; believes that this emissions reduction should not be interpreted as a sign that the EU is on track to meet its overall emissions reduction targets; acknowledges that although installations benefit from surplus allowances, the economic crisis may nonetheless have affected the capacity of industry to invest in further emissions reduction;
5. on syvästi huolissaan siitä, että EU ei ole saavuttamassa tavoitettaan vähentää energiankulutusta 20 prosentilla vuotta 2020 koskeviin ennusteisiin nähden, koska jäsenvaltiot ja itse EU eivät ole riittävän sitoutuneita tähän tavoitteeseen eivätkä pyri määrätietoisesti investoimaan tämän tavoitteen saavuttamiseen; tukee täysin päätelmiä, jotka voidaan tehdä tuoreista komission tiedonannoista "Energiatehokkuussuunnitelma 2011" ( KOM(2050)0109 ) ja "Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050" ( KOM(2011)0112 ) ja joiden mukaan energiatehokkuutta parantavat toimintalinjat ovat avainasemassa etsittäessä lisää keinoja vähentää hiilidioksidipäästöjä; vaatii komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että erityisesti rakennusten, taajamien lämmitysjärjestelmien sekä kuljetusten energiatehokkuuden parantamistoimille osoitetaan enemmän rahoitusta tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä; pahoittelee, että energiatehokkuutta ei korostettu enempää, kun Eurooppa-neuvosto keskusteli energia-alan ensisijaisista tavoitteista 4. helmikuuta 2011;
Is deeply concerned that the EU is not on track to meet targets to reduce energy consumption by 20% as compared with the projections for 2020, owing to a lack of commitment, ambition and investment on the part of the Member States and the EU itself; fully endorses the conclusion to be drawn from the recent Commission communications entitled ‘Energy Efficiency Plan 2011’ and ‘A Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050’ that energy-efficiency policies are key to further reducing carbon emissions; calls on the Commission and the Member States to ensure that energy-efficiency measures - in particular in the areas of buildings, urban heating and transport - receive more funding under the next multiannual financial framework; deplores the fact that greater emphasis was not placed on energy efficiency when the European Council discussed energy priorities on 4 February 2011;
Vaihtoehtoiset toimet ja välineet, joiden avulla 20 prosentin tavoite voidaan ylittää
Options and tools to move beyond the 20% target
19. kehottaa pitämään energiatehokkuutta tulevien ilmastopolitiikan toimenpiteiden ensisijaisena tavoitteena; panee merkille, että jos EU pitäytyy nykyisissä toimintalinjoissaan, erityisesti energiatehokkuutta koskevan 20 prosentin tavoitteensa saavuttamisessa vuoteen 2020 mennessä, sen olisi komission laatiman vuoteen 2050 yltävän etenemissuunnitelman mukaan mahdollista vähentää unionin päästöjä 25 prosentilla tai yli 25 prosentilla vuoteen 2020 mennessä; toteaa, että komission analyysin mukaan päästöjen väheneminen on toistaiseksi edistynyt kustannustehokkaasti siten, että pitkän aikavälin tavoite vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 80–95 prosentilla vuoden 1990 tasosta on saavutettavissa ja että vähemmän kunnianhimoinen lähestymistapa johtaisi huomattavasti korkeampiin kokonaiskustannuksiin koko ajalta;
Calls for energy efficiency to be the priority in future climate-policy measures; acknowledges that, according to the Commission’s 2050 Roadmap, if the EU delivers on its current policies, in particular achieving the energy-efficiency objective of 20% by 2020, this would enable it to reduce its emissions internally by 25% or more by 2020; notes that according to the Commission analysis this reduction level would still be on the cost-effective path towards the long-term target of a 80-95% reduction in greenhouse gas emissions over 1990 levels and that a less ambitious approach would result in significantly higher overall costs over the entire period;
24. huomauttaa, että komission mukaan lähes 8 miljardia euroa energiatehokkuuteen varatuista EU:n määrärahoista jää käyttämättä; on siksi tyytyväinen komission aikeeseen helpottaa ja edistää rakennerahastojen käyttöä rakennuskannan energiatehokkuuden parannushankkeisiin; odottaa konkreettisia aloitteita, myös rahoitussäännöksistä;
Points out that according to the Commission nearly €8 billion in EU energy-efficiency funding remains unclaimed; welcomes, therefore, the Commission's intention to facilitate and promote the use of the Structural Funds for energy-related building refurbishment projects; awaits concrete initiatives, including as regards the funding provisions;
29. toteaa, että hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologialla (CCS) on välivaiheen teknologiana, kunnes saadaan pitkällä aikavälillä kehitettyä fossiilisista polttoaineista riippumattomia voimanlähteitä, kasvava merkitys hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä ja myös muualla kuin energia-alalla, mutta huomauttaa, että investointi CCS-teknologiaan edellyttäisi huomattavasti nykyistä korkeampaa hiilidioksidin hintaa; painottaa, että sosiaalinen hyväksyttävyys on tarpeen, jotta mahdollisia CCS-hankkeita voidaan arvioida kattavasti; korostaa, että Kansainvälisen energiajärjestön hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologiaa koskevan etenemissuunnitelman mukaan vuonna 2030 puolet kaikista CCS-hankkeista toteutetaan teollisuustuotannon alalla; huomauttaa, että kaasuvoimaloiden rakentamisen aloittamisen edellytykseksi asetettujen kriteerien täyttäminen, jotka uusien hiilivoimaloiden on täytettävä ilmasto- ja energiapaketin hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskevien säännösten mukaisesti; huomauttaa, että tämän teknologian käyttöönotto ei saa heikentää unionin teollisuuden kilpailukykyä;
Acknowledges the increasing attention given to carbon capture and storage (CCS) technologies, as a transitional stage on the road to a long-term fossil-free power supply, in reducing carbon emissions, not only in the energy sector, while noting that, in order to be economically viable, the investment in CCS would require substantially higher carbon prices by comparison with today’s levels; stresses that social acceptance is necessary for a comprehensive evaluation of possible CCS projects; highlights the fact that, according to the IEA CCS roadmap, in 2030 half of all CCS projects will be in the industrial manufacturing sector; points out that fulfilling the criteria which new coal-fired power stations are required to meet in accordance with the climate and energy package provisions on CCS should be a precondition for starting construction of gas-fired power stations; points out that implementing these technologies should not serve to reduce the competitiveness of European industry;
41. painottaa, että innovointi ja lisäinvestoinnit, joita siirtyminen kestävään talouteen mahdollisesti tuottaa, saattavat lisätä EU:n kilpailukykyä; korostaa, että ympäristövaikutuksia lieventävien toimien lisäämisellä luotaisiin kustannusetuja EU:n kansainvälisille kilpailijoille useilla aloilla ja samaan aikaan kilpailuetua ilmastoon liittyvien teknologioiden alalla toimiville EU:n yrityksille; toteaa, että liittyessään kansainvälisiin sopimuksiin EU:n kilpailijat kyseisillä aloilla luopuisivat noista kustannuseduistaan, mutta EU:n kilpailuetu säilyisi todennäköisesti entisellään;
Emphasises the potential increase in European competitiveness, through innovation and increased investment, which could result from a transformation to a sustainable economy; highlights the fact that greater EU mitigation efforts would create cost advantages for the EU’s international competitors in a number of sectors and, at the same time, lead to competitive margins for EU companies in the area of climate technologies; considers that for the EU's competitors in the sectors concerned signing up to an international agreement would mean giving up those cost advantages, whereas the EU’s competitive margin would be likely to remain unaffected;
Näin arvellaan italialaisen ilmastotutkimuskeskuksen Euro-Mediterranean Centre for Climate Change 3. maaliskuuta 2011 päivätyssä tutkimuksessa "Macroeconomic impact of EU mitigation policies beyond the 20% target". ;
Conclusion of a study of 3 March 2011 by the Euro-Mediterranean Centre for Climate Change on the ‘Macroeconomic impact of EU mitigation policies beyond the 20% target’. ;
56. painottaa, että hiilen hinnan nousu nostaa sähkön hintaa entisestään; toteaa, että aina kun hiilen hinta nousee yhden euron, yhteiskunnalle aiheutuu yli kahden miljardin euron lisäkustannukset sähkön hinnan kautta ja että teollisuus maksaa tästä 40 prosenttia; kehottaa komissiota kuulemaan kaikkia sidosryhmiä voidakseen ehdottaa tarkoituksenmukaisia ratkaisuja, joilla ei vääristetä kilpailua;
Stresses that increases in carbon prices will lead to further increases in electricity costs; states that every €1 increase in the carbon price results in more than €2 billion in extra costs for society in the form of electricity charges, 40% of which is accounted for by industry; calls on the Commission to consult all parties involved, with a view to proposing appropriate solutions which do not distort competition;
 arvioimaan EU:n päästöjen vähentämistä koskevien politiikkojen vaikutuksia työllisyyteen ja muun muassa työllistymismahdollisuuksiin, ja edistämään erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten vähähiilisyyttä koskevan perustietämyksen ja energiaosaamisen parantamista sekä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen täydentämistä;
· assess the effects of domestic emissions-reduction policies on employment, including job opportunities, and promote the improvement of low-carbon literacy, energy-related reskilling and upskilling needs and education and training, in particular for SMEs;
 tutkimaan, miltä osin jäsenvaltiot täyttävät sitoumuksensa käyttää ainakin 50 prosenttia huutokauppatuloista toimenpiteisiin, joilla lievennetään ilmastonmuutosta ja sopeudutaan siihen, ja ehdottamaan tarvittaessa toimenpiteitä;
· analyse to what extent Member States meet their commitment to spend at least 50% of the auction revenues on mitigation and adaptation measures and propose measures, if necessary;
 analysoimaan EU:n päästövähennystavoitteen nostamisen seurauksia jäsenvaltiotasolla, kuten 14. maaliskuuta 2011 kokoontuneen ympäristöasioiden neuvoston päätelmissä esitettiin;
· analyse the impact of the EU’s increased emissions reduction targets at Member State level, as indicated in the Environment Council Conclusions of 14 March 2011;
 osoittamaan asianmukaista rahoitusta Euroopan strategiselle energiateknologiasuunnitelmalle;
· provide proper financing for the SET-Plan;
 edistämään rakenne- ja koheesiorahastojen tehokasta käyttöä jäsenvaltioissa, etenkin energiatehokkuuteen liittyvien toimenpiteiden yhteydessä, ottaen kuitenkin täysimääräisesti huomioon periaatteen, että kyseisillä investointien on oltava alueellisia ja niiden avulla on kavennettava taloudellisia ja sosiaalisia eroja EU:ssa;
· promote the efficient use of the structural and cohesion funds by the Member States, in particular for energy-efficiency measures, whilst taking full account of the principle that such investments must be regional and reduce economic and social disparities within the EU;
 ottamaan käyttöön innovatiivisia rahoitusmekanismeja (kuten uusiutuvia rahoitusjärjestelmiä);
· introduce innovative financing mechanisms (such as revolving schemes);
 sitomaan lisää varoja heikommassa asemassa olevilla ja epäsuotuisilla alueilla toteutettaviin toimenpiteisiin, jotka koskevat päästökauppajärjestelmän ulkopuolella olevia aloja (rakennusala, liikenne, maatalous);
· earmark additional funds for weaker and disadvantaged regions to cover measures in non-ETS sectors (buildings, transport, agriculture);
 asettamaan kahdeksannessa tutkimuksen puiteohjelmassa etusijalle ilmasto- ja energiatutkimuksen, myös energiatehokkuutta koskevan tutkimuksen sekä ilmastonmuutoksen syitä ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan tutkimuksen;
· give priority to climate and energy research under the Eighth Research Framework Programme, including energy efficiency, and to research into the causes of climate change and adaptation to it;
 analysoimaan, miten EU:n yksipuolinen pyrkimys ylittää kasvihuonekaasujen vähentämiselle asetettu 20 prosentin tavoite vaikuttaisi muiden maiden halukkuuteen liittyä kansainväliseen sopimukseen;
· to analyse what impact a unilateral move by the EU beyond 20% greenhouse gas emissions reductions could have on other countries’ willingness to join an international agreement;
 tutkimaan mahdollisia vaikutuksia, jotka ilmenevät "vihreiden" työpaikkojen häviämisenä sekä "vihreisiin" toimialoihin tehtävien investointien ja näiden alojen kilpailukyvyn vähenemisenä.
· investigate the potential impact in terms of green jobs leakage and reduced investments and competitiveness in green sectors.
yleispalvelusta ja hätänumerosta 112
on universal service and the 112 emergency number
Esittelijä: Sylvana Rapti
Rapporteur: Sylvana Rapti
YMPÄRISTÖN, KANSANTERVEYDEN JA ELINTARVIKKEIDEN TURVALLISUUDEN VALIOKUNNAN LAUSUNTO (*) 17
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (*) 16
– ottaa huomioon yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja ‑palvelujen alalla 7. maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi)
– having regard to Directive 2002/22/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on universal service and users’ rights relating to electronic communications networks and services (Universal Service Directive)
– ottaa huomioon kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2006/2004
– having regard to Regulation (EC) No 2006/2004 of the European Parliament and of the Council on cooperation between national authorities responsible for the enforcement of consumer protection laws
– ottaa huomioon yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja ‑palvelujen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY ja kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta 25. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/136/EY
– having regard to Directive 2009/136/EC of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 amending Directive 2002/22/EC on universal service and users’ rights relating to electronic communications networks and services, Directive 2002/58/EC concerning the processing of personal data and the protection of privacy in the electronic communications sector and Regulation (EC) No 2006/2004 on cooperation between national authorities responsible for the enforcement of consumer protection laws
– ottaa huomioon sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä 7. maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi)
– having regard to Directive 2002/19/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on access to, and interconnection of, electronic communications networks and services (Access Directive)