natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aihe: Hintojen lähentyminen euroalueella
Subject: Price alignment in the euro-area
Voiko komissio tutkia, onko olemassa todisteita siitä, että samanlaisten tavaroiden ja palvelujen hinnat olisivat lähentyneet toisiaan euroalueella koko EU:hun ja euroalueen ulkopuolella oleviin jäsenvaltioihin verrattuna?
Will the Commission examine the evidence of any price alignment for similar goods and services within the euro-area compared with the EU as a whole and the non-euro EU Member States?
Miten merkittävää tämä mahdollinen lähentyminen on ollut?
How significant has this alignment, if any, been?
Miten pitkälle lähentymisen lasketaan jatkuvan?
How much further is it likely to go?
Yksittäisten hyödykkeiden hintoja koskevat tiedot osoittavat, että hintahajonta on euroalueella yleensä vähäisempää kuin koko unionissa, mutta hintaerot vaihtelevat hyödykkeittäin.
The evidence on prices for individual products suggests that price dispersion is generally lower in the euro area than in the Union as a whole, although the difference depends on the particular product which is under examination.
Useissa tutkimuksissa on havaittu, että yksittäisten hyödykkeiden hinnoissa on edelleen suuria eroja, joten hintojen lähentymiseen liittyviä tavoitteita ei ole vielä täysin saavutettu.
The continuing large differences in prices for individual products found in many surveys suggests that price alignment has further to go.
Hintojen lähentymisen jatkuminen riippuu paitsi euron myönteisistä vaikutuksista myös muista tekijöistä kuten kaupan esteiden poistamisen edistymisestä sisämarkkinoilla ja kansallisten verojärjestelmien eroista.
The extent to which price alignment continues depends not only on the beneficial effect of the euro but also on other factors such as progress in reducing barriers to trade through the Internal Market and the extent of differences between national taxation systems.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1880/03
WRITTEN QUESTION E-1880/03
Aihe: Euroalueen maiden väliset pääomavirrat
Subject: Capital flows between euro-area countries
Rajatylittävien pääomavirtojen lisääntyminen voi vaikuttaa myönteisesti talouskasvuun ja tehokkuuteen.
Increases in cross-border capital flows can provide a positive contribution to economic growth and efficiency increases.
Yhteisen rahan käyttöönotto on poistanut pääomavirtojen valuuttakurssiriskit euroalueella ja edistänyt yhteisten pääomamarkkinoiden luomista euroalueelle.
The introduction of the single currency has not only removed exchange rate risks for capital flows within the euro area, but also stimulated the creation of a common capital market in the euro area.
Nämä seuraukset ovat helpottaeet rajatylittäviä pääomavirtoja euroalueella, joten voidaan olettaa, että euro on vaikuttanut myönteisesti pääomavirtojen volyymiin.
Both effects have facilitated cross-border capital flows within the euro area and it can therefore be presumed that the euro has positively influenced the volume of capital flows.
Samanaikaisesti pääomavirtoihin vaikuttaa kuitenkin myös monia muita tekijöitä, ja tästä syystä on erittäin vaikeaa ellei mahdotonta erottaa euron vaikutusta pääomavirtoihin analysoimalla pääomavirtojen aikasarjoja.
However, at the same time a number of other determinants matter for capital flows and it appears very difficult, if not impossible, to single out the impact of the euro on capital flows by analysing capital flow time series.
Esimerkiksi pitkien korkojen onnistunut lähentäminen euroalueen talouksissa on vähentänyt kannustimia hajauttaa sijoituksia euroalueen eri talouksien liikkeeseen laskemiin valtion joukkovelkakirjoihin (vuoden 2002 lopussa tuottoerot Saksan valtion kymmenen vuoden joukkovelkakirjojen ja euroalueen muiden maiden talouksien vastaavien joukkovelkakirjojen välillä olivat laskeneet alle 20 peruspisteeseen).
For instance, the successful convergence of long-term interest rates in euro area economies has reduced incentives for investors to diversify across government bonds issued by different euro area economies (at the end of 2002 the yield spreads between German ten-year government bonds and similar assets in other euro area economies had declined to less than 20 base points).
Toinen hankaluus liittyy tiedonsaannin ongelmiin.
Another difficulty arises from the rather unsatisfactory data availability.
Käytettävissä ei ole yhtä tietokantaa, josta saataisiin kattavat ja ajantasaiset tiedot kaikista euroalueen talouksista.
There is no single database that provides complete and timely information for all participating economies.
Arviot perustuvat pääasiassa Eurostatin saamiin ja julkaisemiin suoria ulkomaisia sijoituksia koskeviin tietoihin sekä kansallisten laitosten (kuten kansallisten keskuspankkien) julkaisemiin maksutasetta ja erityisesti pääomatasetta koskeviin tietoihin.
Observations stem mostly from foreign direct investment (FDI) data, which are received and published by Eurostat and from balance of payments data, in particular capital accounts, published by national institutions (e.g. national central banks).
Suoria ulkomaisia sijoituksia koskevat tiedot ovat saatavilla useimmista euroalueen maista aina vuoteen 2001 saakka Eurostatin NewCronos-tietokannassa, mutta joistakin maista on saatavilla ainoastaan oman pääoman ja muun pääoman (emoyhtiön ja tytäryhtiöiden väliset lainat) ehtoisia sijoituksia koskevia tietoja (uudelleen sijoitettuja voittoja koskevia tietoja ei siis ole käytettävissä joistakin jäsenvaltioista).
Foreign direct investment data are available for most euro area countries up to year 2001 from Eurostat's NewCronos database, but for some countries only equity and other capital (loans between the mother company and the affiliates) investment data is available (i.e. reinvested earnings are not available for some Member State).
Jäljempänä olevat vertailut koskevat oman pääoman ehtoisten suorien ulkomaisten sijoitusten virtoja.
The comparisons below refer to equity capital foreign direct investment flows.
On syytä huomata, että jäsenvaltioiden tasolla yksittäisten liiketoimien (esimerkiksi telealan rajatylittävät fuusiot ja yrityskaupat vuonna 2000) voimakas vaikutus hankaloittaa jossakin määrin näiden tietojen tulkintaa.
It has to be noted that at the level of the Member States the strong impact of single transactions (e.g. telecom mergers and acquisitions across borders in 2000) means a certain obstacle to any interpretation of these data.
Jos kuitenkin verrataan oman pääoman ehtoisten suorien ulkomaisten sijoitusten virtoja yksittäisten jäsenvaltioiden ja muun euroalueen välillä, voidaan havaita tiettyjä eroja euroaluetta edeltäneiden vuosien ja euroalueen aikaisten vuosien välillä.
If one nevertheless compares equity FDI flows between single Member States and the rest of the euro area, some differences between the pre-euro area and the euro area years become visible.
Laadulliset muutokset toisen vaiheen kolmen viimeisen vuoden (1996—1998) ja kolmannen vaiheen kolmen ensimmäisen vuoden (1999—2001) välillä voivat viitata pääomavirtojen määrän tietynasteiseen kasvuun.
The qualitative changes between the three last years in Stage II (1996-1998) and the first three years of Stage III (1999-2001) could indicate a certain increase in the amount of capital flows.
Kaikissa tilastoivissa maissa suorien ulkomaisten sijoitusten määrä ulkomailla (eli euroalueen muissa talouksissa) on noussut, ja kaikissa maissa Alankomaita ja Suomea lukuun ottamatta myös euroalueen muista talouksista peräisin olevien suorien sijoitusten määrä on noussut.
In all reporting countries the amount of foreign direct investment abroad (i.e. in other euro area economies) has gone up, whereas in all countries except the Netherlands and Finland also the received direct investment originating from other euro area economies has increased.
Kuva ei ole yhtä selkeä, jos verrataan yksittäisiä vuosia.
A less clear picture is provided by comparisons between single years.
Suorien ulkomaisten sijoitusten virtojen muutokset euroalueella (1996—2001) Vertailu perustuu tarvittaessa ajanjakson keskiarvoihin.
Changes in FDI flows within the euro area (1996-2001) Comparison are based on period averages where needed.
Tiedon puuttuessa laskelmissa on käytetty saatavilla olevia tietoja.
In case of a missing data point the available data have been used for calculations.
Sijoitukset ulkomailla, oma pääoma (euroalueen muissa talouksissa) Sijoitukset kotimaassa, oma pääoma (euroalueelta tehdyt sijoitukset) 1999—2001 verrattuna 1996—1998 2001 verrattuna 1996 2001 verrattuna 2000 1999—2001 verrattuna 1996—1998 2001 verrattuna 1996 2001 verrattuna 2000 B-L + + − + + + D + . . + + − GR . . + . . + E + + − + + + F + + + + + − IRL Suorien sijoitusten kokonaismäärä. + . + + . − I Oma pääoma ja muu pääoma. + + + + + + NL + − − − − − A + − − + − − P + + + + + − FI + + − − − + Lähde: NewCronos-tietokanta (Eurostat).
FDI abroad, equity capital (in other euro area economies) FDI in the country, equity capital (originating from the euro area) 1999-2001 against 1996-1998 2001 against 1996 2001 against 2000 1999-2001 against 1996-1998 2001 against 1996 2001 against 2000 B-L + + − + + + D + . . + + − GR . . + . . + E + + − + + + F + + + + + − IRL Total direct investment. + . + + . − I Equity capital and other capital. + + + + + + NL + − − − − − A + − − + − − P + + + + + − FI + + − − − + Source: NewCronos database (Eurostat).
Oman pääoman virtojen lisääntyminen euroalueen talouksissa kolmen vuoden jaksoilla ennen yhteisen rahan käyttöönottoa ja sen jälkeen on suhteutettava siihen, että fuusiot ja yrityskaupat lisääntyivät maailmantaloudessa voimakkaasti vuosina 1999 ja 2000, mikä ilmenee esimerkiksi YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) suoria sijoituksia koskevista vuosikertomuksista.
The increases in equity capital flows among euro area economies in the three-year periods before and after the introduction of the single currency have to be seen against the background of a strongly increasing mergers and acquisitions (M & A) activity in the world economy in the years 1999 and 2000 as for instance documented in the annual Direct Investment Reports by the United Nations Conference on Trade and Development (Unctad).
Olisi ennenaikaista yhdistää pääomavirtojen lisääntyminen vuosina 1999 ja 2000 yhteisen rahan käyttöönoton seurauksiin.
It could be premature to link the increase in capital flows in 1999 and 2000 to the effects of the introduction of the single currency.
On tulkittava varoen myös niitä tietoja, joiden mukaan suorat ulkomaiset sijoitukset vähenivät maailmassa jyrkästi vuonna 2001 (yli 50 prosenttia; kaikki suluissa olevat tiedot ovat UNCTADin tietoja) ja vuonna 2002 (noin 27 prosenttia).
Similar caveats apply to the interpretation of data of the sharp decline in world foreign direct investment in 2001 (more than 50 %; all data in brackets according to Unctad) and 2002 (about 27 %) has to be taken into account.
Suorat ulkomaiset sijoitukset laskivat euroalueella vuonna 2002 selvästi vähemmän (− 16 prosenttia) kuin esimerkiksi Yhdysvalloissa (− 75 prosenttia) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (− 67 prosenttia), mutta tätä eroa on vaikea yhdistää yhteiseen rahaan, sillä tilanteeseen ovat voineet vaikuttaa muutkin tekijät (kuten kirjanpitoskandaalit Yhdysvalloissa).
The decline in foreign direct investment in the euro area in 2002 (− 16 %) has been much smaller than for instance in the United States (US) economy (− 75 %) and in the United Kingdom (− 67 %), but it appears difficult to link this difference to the single currency as other determinants (e.g. accounting scandals in the US) have contributed as well.
Pääomataseista saadun satunnaisen näytön perusteella kehitys on ollut erilaista yhtäältä euroalueen jäsenvaltioiden välillä ja toisaalta yksittäisten jäsenvaltioiden ja muun maailman välillä. —
As regards capital accounts there is anecdotal evidence about the difference between developments between euro area Member States on the one hand and between single Member States and the rest of the world on the other hand: —
Saksan Bundesbank ilmoittaa säännöllisesti saksalaisten pääomavirtojen lähteen ja kohteen (esimerkiksi Bundesbank, International Capital Links, toukokuu 2002) ja esittää pitkiä aikasarjoja julkisessa verkkotietokannassa.
For Germany the Bundesbank regularly reports about origins and destinations of German capital flows (e.g. Bundesbank, International Capital Links, May 2002) and it provides long series in a publicly accessible online database.
Bundesbankin tietojen mukaan pääoman vienti (volyymit) Saksasta euroalueen muihin maihin yli kaksinkertaistui vuonna 2002 (72 miljardia euroa vuonna 2001, 160 miljardia euroa vuonna 2002), kun taas saksalaisen pääoman viennin kokonaismäärä kaikkiin maihin laski vuonna 2002 (282 miljardia euroa vuonna 2001, 256 miljardia euroa vuonna 2002).
According to Bundesbank data capital exports (volumes) from Germany to the rest of the euro area more than doubled in 2002 (from EUR 72 billion in 2001 to EUR 160 billion in 2002), while the total amount of German capital exports to all countries declined in 2002 (from EUR 282 billion in 2001 to EUR 256 billion in 2002).
Yksittäisillä suurilla liiketoimilla voi kuitenkin olla suuri vaikutus vuosivertailuihin, joten vertailuja kannattaisi tehdä myös useamman vuoden kattavalta jaksolta.
However, year-on-year increases can be severely affected by large single transactions suggesting to perform also comparisons on the basis of multi-year periods.
Myös pääomavirrat euroalueen maihin olivat vuosina 1999—2002 yli kaksinkertaiset (vuotuinen keskiarvo 65 miljardia euroa) verrattuna vuosiin 1995—1998 (vuotuinen keskiarvo 142 miljardia euroa).
Capital outflows to euro area countries from 1999 to 2002 (annual average of EUR 65 billion) have also more than doubled as compared to those from 1995 to 1998 (annual average of EUR 142 billion).
Euroalueen muista talouksista peräisin olevien pääomavirtojen kehitys on ollut erilaista (lisäystä ei ole ollut lainkaan), ja myös komponenttien lähempi tarkastelu (selvät muutokset suorien sijoitusten ja arvopaperisijoitusten suhteellisessa merkityksessä vuosien mittaan) osoittaa, että tietoja on tulkittava varoen.
The development of capital inflows from other euro area economies displays a different pattern (no increase at all) and also a closer look to the components (substantial changes in relative importance of direct and portfolio investment over the years) suggests to be cautious in interpreting data.
Alankomaiden keskuspankki julkaisee tietoja suorien sijoitusten virtojen alueellisista komponenteista.
For the Netherlands the Dutch central bank publishes data on regional components of direct investment flows.
Suorien sijoitusten virrat euroalueen talouksista ovat euroalueen ensimmäisenä vuotena olleet suuremmat kuin yhtenäkään vuotta 1999 edeltäneenä vuotena.
As regards direct investment the inflows from euro area economies have been higher in each of the first euro area years than in any other year before 1999.
Kun tarkastellaan neljän vuoden keskiarvoja, Alankomaihin tehdyt sijoitukset ovat kasvaneet 5,2 miljardista eurosta (1995—1998) 19,3 miljardiin euroon (1999—2003).
In terms of four-year averages inflows have increased from EUR 5,2 billion (1995-1998) to EUR 19,3 billion (1999-2003).
Saman jakson aikana euroalueen talouksista tehtyjen suorien ulkomaisten sijoitusten keskimääräinen osuus Alankomaihin tehtyjen sijoitusten kokonaismäärästä on noussut 39 prosentista 43 prosenttiin.
In the same period the average share of foreign direct investment from euro area economies in total inflows has increased from 39 % to 43 %.
Vastaava nousu havaittiin Alankomaiden suorissa ulkomaisissa sijoituksissa euroalueen muihin talouksiin.
A similar increase is registered in terms of Dutch foreign direct investment in other euro area economies.
Ulkomaille tehtyjen sijoitusten määrä on ollut ennennäkemättömän suuri jokaisena euroalueen aikaisena vuotena.
The levels of outflows recorded in all euro area years have never been seen before.
Vuotuiset sijoitukset ulkomaille kasvoivat keskimäärin 8 miljardista eurosta (1995—1998) 24 miljardiin euroon (1999—2002), ja euroalueen talouksiin tehtyjen suorien sijoitusten osuus Alankomaiden ulkomaille tehtyjen sijoitusten kokonaismäärästä nousi 35 prosentista (1995—1998) 44 prosenttiin (1999—2002).
The annual average outflow increased from EUR 8 billion (1995-1998) to EUR 24 billion (1999-2002), while the share of direct investment outflows to euro area economies in total Dutch outflows increased from 35 % (1995-98) to 44 % (1999-2002).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1881/03
WRITTEN QUESTION E-1881/03
Aihe: Ulkomaiset suorat investoinnit EU:n sisällä
Subject: Intra-EU foreign direct investment
Päivityksessä pitäisi antaa samat ulkomaisia suoria investointeja EU:n sisällä koskevat tiedot, jotka on annettu komission kertomuksessa Talousuudistus: kertomus yhteisön tuote- ja pääomamarkkinoiden toiminnasta KOM(2001) 736 lopullinen. (kaavio 12).
It should provide figures on a comparable basis to those given for the European Union for intra-EU foreign direct investment (in graph 12) of the report from the Commission Economic reform: report on the functioning of Community product and capital market COM(2001) 736 final. .
Voiko komissio antaa myös peräkkäisiä vuosia koskevat tiedot uudelleen sijoitetuista tuotoista?
Is the Commission also able to provide a series including reinvested earnings?
Voiko komissio antaa myös vastaavat tiedot kustakin toistaiseksi euroalueen ulkopuolella olevasta jäsenvaltiosta?
Will the Commission also give the figures for each individual EU Member State that is not yet in the euro?
Taulukoissa 1 ja 2 on tietoja eri lähteistä tulevien ja eri kohteisiin suunnattujen ulkomaisten suorien investointien arvosta nykyhinnoin vuosina 1996—2001.
Tables 1 and 2 present data on the value in current prices of foreign direct investment (FDI) from different sources to various targets between 1996 and 2001.
Ne lähetetään suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristöön.
These are sent direct to the Honourable Member and to Parliament's Secretariat.
Erityisesti luvut esitetään kaikkien vielä euroalueeseen kuulumattomien ehdokasmaiden osalta.
In particular, figures are provided for each Member State that is not yet part of the euro area.
Edellisvuoden tapaan euroalueeseen kuuluvat ja kuulumattomat jäsenvaltiot on erotettu, jotta tilastotietoja voitaisiin verrata komission kertomuksen Talousuudistus: kertomus yhteisön tuote- ja pääomamarkkinoiden toiminnasta kuviossa 12 esitettyihin tietoihin.
As in the previous year, the eurozone and the non-eurozone Member States are identified in order to arrive at statistics that are comparable to those presented in graph 12 of the report from the Commission Economic reform: Report on the functioning of Community product and capital markets .
Taulukossa 1 esitetään tietoja ulkomaisten suorien investointien arvosta nykyhinnoin uudelleen sijoitettuja tuottoja lukuun ottamatta (Eurostatin vakiokäytäntö sen vuosikertomuksissa ja Cardiffin raportissa).
Table 1 presents data on the value in current prices of foreign direct investment flows excluding reinvested earnings (the standard approach Eurostat uses in its annual reports and in the Cardiff Report).
Taulukossa 2 on tietoja suorien investointien arvosta nykyhinnoin uudelleen sijoitetut tuotot mukaan luettuina.
Table 2 presents data on the value in current prices of foreign direct investment flows including reinvested earnings.
Maksutasetta koskevien jäsenvaltioilta saatavien tietojen toimittamisesta on tarkoitus antaa asetus, jonka pitäisi parantaa ulkomaisia suoria investointeja koskevien tietojen saatavuutta, sillä kyseisellä asetuksella korvataan nykyinen herrasmiessopimus jäsenvaltioiden ja komission välillä.
The future approval of a Regulation concerning the balance of payments provision of information from Member States should improve the availability of FDI data, as this Regulation will replace the present gentlement agreement between the Member States and the Commission.
Molemmissa taulukoissa sijoittajalähteenä mainittu Extra EU 15 merkitsee viidentoista nykyisen jäsenvaltion ulkopuolisia maita.
Among the investor sources listed in both tables, Extra EU 15 means the world beyond the 15 Member States.
Johdonmukaisuuden vuoksi molemmissa taulukoissa lähes kaikki luvut on tilastoitu sijoittajalähteen mukaan.
In both tables, for consistency, almost all figures shown are outflows recorded from the source investor.
Ainoa poikkeus ovat muualta maailmasta tulevat suorat investoinnit, jotka on tilastoitu kohteen mukaan.
The only exception is FDI flows from the rest of the world, where inflows are used as recorded by the target.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1882/ 03
WRITTEN QUESTION E-1882/03
Aihe: Euron vaikutus kaupankäyntiin
Subject: Trade impact of euro
Voiko komissio ilmoittaa, mikä on euroilla käytävän ja muulla kuin eurolla käytävän kaupan osuus BKT:stä vuotta kohti kussakin jäsenvaltiossa viiden viimeisen vuoden aikana?
Will the Commission state the proportion of GDP of each Member State traded with euro and non-euro EU Member States in each year for the last five years?
Voiko se ilmoittaa vastaavat luvut tavarakaupasta, palvelukaupasta ja tavara- ja palvelukaupasta?
Will it give the figures using trade in goods, trade in services and trade in goods and services?
Voiko se ilmoittaa samat luvut myös investoinneista samalla tavalla eroteltuina?
Will it further as a memo item give the figure for investment income broken down in the same way?
Taulukossa 1 (a & b) esitetään kunkin jäsenvaltion osuus tavaroiden kokonaistuonnista ja -viennistä prosenttiosuutena bruttokansantuotteesta (BKT); taulukko on lähetetty suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Table 1 (a, b) presents each Member State's share of total imports and exports of goods as a percentage of gross domestic product (GDP); this is sent direct to the Honourable Member and to the Parliament's Secretariat.
Kunkin jäsenvaltion luvuissa erotellaan kaupankäynti toisaalta euroalueen ja toisaalta sen ulkopuolisten jäsenvaltioiden kanssa.
In particular, figures for each individual Member State distinguish between trade with eurozone, and trade with non-eurozone Member States respectively.
On huomattava, että nämä kauppaa koskevat tiedot perustuvat Eurostatin New Cronos -tietokannassa oleviin tilastotietoihin, joissa tuonti on laskettu cif-arvoina (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina), eli lukuihin sisältyvät kuljetus- ja vakuutuskustannukset.
Note that this trade data has been obtained from Trade Statistics of New Cronos (Eurostat), where imports are calculated using c.i.f. (cost, insurance & freight) values, i.e. figures are inclusive of transport and insurance costs.
Palvelukauppaa ja investointeja koskevia tietoja on saatavissa ainoastaan maksutasetilastoista, jotka ovat vaihtoehtoinen tietolähde myös tavarakaupan suhteen.
Balance of payments statistics are the only sources available for trade in services and income investment figures, and are an alternative source for trade in goods.
Vastauksessa kysymykseen E-1349/03 komissio toimitti tietoja palveluiden tuonnista ja viennistä kunkin jäsenvaltion ja EU-15:n välillä, mukaan luettuna saatavilla olevia tietoja jäsenvaltioiden kahdenvälisestä kaupasta.
In response to question E-1349/03 , the Commission provided information on exports and imports of services between each Member State and the EU15, including bilateral details for those countries for which this information was available.
EU-15:ttä koskevat aggregaattitiedot on esitetty uudelleen taulukossa 2 (a—d), joka on lähetetty suoraan parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
EU15 aggregates are reproduced here in table 2 (a-d), sent direct to the Honourable Member and to the Parliament's Secretariat.