natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopan unionin parempaa säädöskäytäntöä koskeva mietintö kattaa lukuisan joukon kysymyksiä.
The report on better lawmaking in the European Union covers many issues.
Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden lisäksi on käsiteltävä koko sääntely-ympäristön parantamisstrategiaa unionin tasolla.
In addition to the principles of subsidiarity and proportionality, the report deals with the strategy for better regulation at European level as a whole.
Kyseessä on paremmasta säädöskäytännöstä vuonna 2003 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen käynnistämä ohjelma, joka on ollut parlamentin useiden päätöslauselmien aiheena kahden edellisen vaalikauden aikana.
The programme began with the Interinstitutional Agreement on Better Lawmaking of 2003 and has been the subject of many Parliament resolutions over the last two terms.
Strategia käsittää erityisesti lainsäädäntöehdotusten sosiaalisten, taloudellisten ja ympäristöön liittyvien vaikutusten ennustamisen, hallinnollisen rasituksen keventämisen sekä voimassa olevan lainsäädännön yksinkertaistamisen ja yhdenmukaistamisen.
The strategy covers, in particular, forecasts of the social, economic and environmental impact of proposed legislation, the reduction of administrative burdens and the simplification and codification of existing legislation.
Tämä mietintö koskee komission 15. ja 16. kertomusta paremmasta säädöskäytännöstä kattaen vuodet 2007 ja 2008, paremman säädöskäytännön prosessin kolmatta strategista katsausta (annettu 28. tammikuuta 2009, liitteineen), hallinnollisen rasituksen keventämistä koskevaa 22. lokakuuta 2009 annettua toimintaohjelmaa sekä muita eri toimielinten hyväksymiä asiakirjoja, mukaan lukien parlamentin tuoreet parempaa säädöskäytäntöä ja yhteisön lainsäädännön soveltamisen valvontaa koskevat päätöslauselmat.
This report refers to the Commission’s 15th and 16th reports on better lawmaking, covering 2007 and 2008, the Third Strategic Review of Better Regulation in the European Union of 28 January 2009 and the annexes thereto), the Action Programme for Reducing Administrative Burdens of 22 October 2009, and other documents adopted by various institutions, including recent Parliament resolutions on better regulation and monitoring the application of EU law.
Mietintö tarjoaa myös tilaisuuden käsitellä tärkeitä Lissabonin sopimuksen voimaantuloon (1. joulukuuta 2009) liittyviä institutionaalisia kysymyksiä, jotka vaikuttavat lainsäädäntään tulevaisuudessa.
The report is also a timely opportunity to address several institutional issues arising from the entry into force of the Lisbon Treaty (on 1 December 2009) that will affect lawmaking in the future.
Tärkeimmät luonnoksessa käsitellyt kysymykset:
The most important issues raised in this draft are :
· Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet
· The principles of subsidiarity and proportionality
Nämä periaatteet ovat primaarioikeuden perusedellytyksiä ja niiden asianmukaisen soveltamisen pitäisi saada Euroopan unionin lainsäädäntö vastaamaan paremmin kansalaisten odotuksia.
These principles constitute the basic requirements of primary legislation and their correct application should help to ensure that European law meets citizens’ expectations.
Toisaalta nämä periaatteet mahdollistavat jäsenvaltioiden oman lainsäädäntövallan toteuttamisen yhteistyön hengessä hallitusten eri tasoilla ja samalla lisäävät oikeusvarmuutta.
They also enable Member States to exercise their own legislative prerogatives in a spirit of cooperation at all levels of government, thereby increasing legal certainty.
Lissabonin sopimus vahvistaa oleellisesti kansallisten parlamenttien roolia toissijaisuuden periaatteen kannalta.
The Lisbon Treaty significantly strengthens the role of national parliaments as regards the principle of subsidiarity.
Jo nyt komissio lähettää parlamenteille kaikki säädösehdotukset, mutta toistaiseksi vain muutama parlamentti antaa säännöllisesti lausunnon.
The Commission already forwards all legislative proposals to parliaments, although, to date, only a few parliaments have regularly sent back their opinions.
Lähitulevaisuudessa on kehotettava kansallisia parlamentteja yhteistyöhön sekä käyttämään uusia mahdollisuuksia.
In the near future, national parliaments should be encouraged to engage in cooperation and take advantage of the new opportunities.
Vaikutustenarviointi on erittäin tärkeä osa lainsäädäntöprosessia, ja parlamentti on useasti kiinnittänyt huomiota siihen, että komission yksiköt valmistelisivat sen mahdollisimman huolellisesti.
Impact assessments are an extremely important part of the legislative process and Parliament has repeatedly pointed out that the Commission should carry them out in a manner that ensures their utmost reliability.
Parlamentin vaatimuksiin vastaten komissio perusti vuonna 2006 vaikutustenarviointilautakunnan, joka on komission sisäinen elin ja puheenjohtajan välittömässä alaisuudessa.
In 2006, in response to Parliament’s demands, the Commission set up the Impact Assessment Board, which is an internal Commission body that reports directly to the President.
Tämä elin valvoo vaikutustenarvioinnin laatua ennen kyseisen säädösluonnoksen esittelyä komission virallisena lainsäädäntöehdotuksena.
The Board checks the quality of impact assessments before the draft of a given act is presented as an official legislative proposal from the Commission.
Lautakunnan tähänastisen toiminnan tulokset huomioiden sille on taattava täydellinen riippumattomuus ja asianmukaiset työskentelyolosuhteet.
In view of the results of the Board’s work so far, it is necessary to ensure full independence and appropriate working conditions.
Lautakunnassa on nykyisin viisi jäsentä (tai heidän varajäsentään), joilla on tukena 15:tä kokopäivävirkaa vastaava työpanos, mikä ei tunnu riittävän kun huomioidaan se, että lautakunta antaa lausunnon kaikkien komission pääosastojen vaikutustenarvioinneista, jotka koskevat kaikkia lainsäädännön aloja.
The Board currently consists of five members (or their substitutes), with the equivalent of 15 support staff, which seems insufficient given that the Board examines impact assessments from all the Commission’s directorates-general and covers all areas of legislation.
Muun muassa vaikutustenarviointilautakunnan lausunnon johdosta komissio hyväksyi tammikuussa 2009 uuden vaikutustenarvioinnin valmistelua koskevan ohjeistuksen.
In the light of, among other things, the opinion of the Impact Assessment Board, in January 2009 the Commission adopted new guidelines for preparing impact assessments.
Oikeudellisten asioiden valiokunta piti perusteltuna käsitellä yllä mainittuja kysymyksiä tässä mietinnössä, vaikka se valmistelee samanaikaisesti erillistä mietintöä vaikutustenarviointien valmistelusta.
The Committee on Legal Affairs considers it legitimate to refer to the above issues in this report, in spite of the fact that it is also drawing up a separate report on the preparation of impact assessments.
· Hallinnollisen rasituksen keventäminen
· Reducing administrative burdens
Ottaen huomioon kunnianhimoisen tavoitteen vähentää yhteisön lainsäädännöstä aiheutuvaa hallinnollista rasitusta 25 prosentilla vuoteen 2012 mennessä valiokunta käsitteli sekä niiden mittausmenetelmiä että unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä vähentämisprosessissa.
Bearing in mind the ambitious goal of reducing administrative costs arising from European law by 25% by 2012, the Committee refers both to the method for measuring such costs and to cooperation between the EU institutions and Member States as regards their reduction.
Erityisen tärkeältä tuntuu se, että hallinnollisten kustannusten lähtötilannemäärityksen perusteella on arvioitu, että 72 unionin säädöstä edellyttivät 486 tiedonantovelvollisuutta, joiden johdosta jäsenvaltioissa hyväksyttiin yli 10 000 täytäntöönpanosäädöstä.
Of particular importance here is the fact that, on the basis of the baseline measurement of administrative costs, it is estimated that 72 EU legislative acts have imposed 486 information obligations, which have led to the adoption in the Member States of more than 10 000 implementing acts.
Lisäksi arvioidaan, että 32 prosenttia Euroopan unionista johtuvasta hallinnollisesta rasituksesta johtuu siitä, että eräät jäsenvaltiot ylittävät Euroopan unionin lainsäädännön vaatimukset (suhteettoman tiukka toimeenpano), ja siitä, että niiden hallinnolliset menettelyt ovat tehottomia.
Furthermore, it is estimated that 32% of EU administrative burdens are the result of decisions by certain Member States to exceed the requirements of EU legislation (excessively rigorous implementation) and of the ineffectiveness of their administrative procedures.
Tämä osoittaa jäsenvaltioiden tärkeän roolin hallinnollisen rasituksen keventämisprosessissa sekä sen, että unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa on valvottava perusteellisesti ja aktiivisesti.
This demonstrates the importance of the role Member States have to play in reducing administrative burdens and the need for the transposition of Union law to be subject to thorough and active monitoring.
Koska Euroopan komissio on vuoden 2009 lokakuussa laatinut alakohtaisia suunnitelmia taakan vähentämiseksi, tuntuu tarpeelliselta ottaa kantaa eri lainsäädäntöehdotuksiin.
In connection with the sectoral plans drawn up by the Commission in October 2009 for the reduction of administrative burdens, it seems desirable to adopt opinions on individual legislative proposals.
Tässä on lisäksi tunnustettu hallinnolliseen rasitukseen liittyviä kysymyksiä käsittelevän riippumattomien sidosryhmien korkean tason ryhmän rooli, ja sen puheenjohtaja Edmund Stoiber vieraili oikeudellisten asioiden valiokunnassa marraskuussa 2009 ja kesäkuussa 2010.
The role of the High Level Group of Independent Stakeholders on Administrative Burdens, the Chair of which, Edmund Stoiber, was a guest of the Committee on Legal Affairs in November 2009 and June 2010, is welcomed in this regard.
· Lainsäädännön yksinkertaistaminen ja yhdenmukaistaminen
· Simplified and codified law
On pohdittava komission kolmatta sääntely-ympäristön yksinkertaistamisstrategian toteuttamista koskevaa kertomusta, jossa on tietoa konkreettisista ehdotuksista ja komission työskentelyaikataulu.
In this context, the Commission’s Third Strategic Review of Better Regulation in the European Union, which contains information on specific proposals and a schedule of the Commission’s work, should be examined.
Parlamentin tulisi painottaa tukeaan strategialle ja prosessin yleisille päämäärille, vaikkakin oikeudellisten asioiden valiokunnan kokemus lainsäädännön ajanmukaistamisesta muutos- ja kodifiointimenettelyä käyttäen osoittaa toimielinten välisen yhteistyön parantamisen olevan mahdollista.
Parliament should underline its support for the strategy and the overall objectives of the process, although the Committee on Legal Affairs experience of updating legislation by means of recasting and codification indicates that there is an opportunity to improve interinstitutional cooperation.
Kun kuusi vuotta on kulunut toimielinten välisen paremmasta lainsäädännöstä tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta, voi jo tehdä tiettyjä yhteenvetoja sekä pohtia, miten yhteistyötä voi entisestään parantaa.
Six years after the signing of the Interinstitutional Agreement on Better Lawmaking, certain conclusions may be drawn and consideration given to how to improve this cooperation further.
Oikeudellisten asioiden valiokunta ei katso, että tässä mietinnössä olisi esitettävä muutosehdotuksia asianomaisiin sopimuksiin (myös yhtenäiseen vaikutustenarviointia koskevaan lähestymistapaan).
The Committee on Legal Affairs does not consider it necessary in this report to propose amendments to the relevant agreements (or to the Common Approach to Impact Assessment).
Mietinnössä kiinnitetään sen sijaan huomiota oleellisiin ohjeisiin, jotka sisältyvät parlamentaarisen uudistuksen työryhmän loppuraporttiin sekä 9. helmikuuta 2010 annettuun päätöslauselmaan Euroopan parlamentin ja komission välisiä suhteita koskevasta puitesopimuksesta.
The report does, however, draw attention to the vital recommendations set out in the final report of the Working Party on Parliamentary Reform as well as in the resolution of 9 February 2010 on a revised Framework Agreement on relations between the European Parliament and the Commission.
Lissabonin sopimuksen voimaantulon johdosta valiokunta kiinnittää lisäksi erityistä huomiota eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen, jonka ansiosta kansalaiset voivat aktiivisesti osallistua unionin lainsäädäntöprosessiin.
Following the entry into force of the Lisbon Treaty, the Committee draws particular attention to the European citizens’ initiative, which will enable citizens to play an active role in the drafting of European law.
Mainitsemisen arvoinen on myös sopimuksen sisältämä jako delegoituihin säädöksiin ja täytäntöönpanosäädöksiin.
It is also worth noting the new distinction under the Lisbon Treaty between delegated and implementing acts.
paremmasta säädöskäytäntöstä – Euroopan komission 15. vuosikertomus toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan 9 kohdan mukaisesti
on better lawmaking - 15th annual report from the Commission pursuant to Article 9 of the Protocol on the application of the principles of subsidiarity and proportionality
A. ottaa huomioon, että Lissabonin sopimuksessa parlamentti asetetaan lainsäädännässä tasavertaiseen asemaan neuvoston kanssa tavallista lainsäätämisjärjestystä noudatettaessa,
A. whereas the Lisbon Treaty places Parliament on an equal footing with the Council in lawmaking under the ordinary legislative procedure,
B. ottaa huomioon, että Lissabonin sopimus antaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen käyttöönoton myötä Euroopan unionin kansalaisille mahdollisuuden pyytää lainsäädäntöprosessin käynnistämistä,
B. whereas the Lisbon Treaty, by introducing the European Citizens’ Initiative, gives EU citizens the right to request a legislative procedure,
C. ottaa huomioon, että komissio antoi 31. maaliskuuta 2010 ehdotuksen asetukseksi, jossa määritellään tällaista kansalaisaloitetta koskevat menettelyt ja ehdot,
C. whereas on 31 March 2010 the Commission submitted a proposal for a regulation setting out the procedures and conditions for the Citizens’ Initiative,
D. ottaa huomioon, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklassa parlamentille annetaan mahdollisuus pyytää komissiota tekemään sille aiheellisia ehdotuksia asioista, joissa se katsoo, että on valmisteltava unionin säädös perussopimusten panemiseksi täytäntöön,
D. whereas under Article 225 of the Treaty on the Functioning of the European Union Parliament may request the Commission to submit any appropriate proposal on matters on which it considers that a Union act is required for the purpose of implementing the Treaties,
E. ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjassa mainitaan kansalaisoikeuksien joukossa oikeus hyvään hallintoon, joka ei voi toimia, ellei se perustu avoimeen ja kansalaisten ymmärrettävissä olevaan lainsäädäntöön,
E. whereas the citizens’ rights set out in the Charter of Fundamental Rights of the European Union include the right to good administration, which cannot be achieved without clear laws that the general public can understand,
ETA–Sveitsi: Sisämarkkinoiden täysimääräiseen täytäntöönpanoon liittyvistä esteistä
on EEA-Switzerland: Obstacles with regard to the full implementation of the internal market
Esittelijä: Rafał Trzaskowski
Rapporteur: Rafał Trzaskowski
– ottaa huomioon 22. heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen vapaakauppasopimuksen,
– having regard to the Free Trade Agreement of 22 July 1972 between the European Economic Community and the Swiss Confederation,
– ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton välillä 21. kesäkuuta 1999 tehdyn sopimuksen henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta ja erityisesti sen liitteen I henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta ja sen liitteen III ammattipätevyyden tunnustamisesta,
– having regard to the Agreement of 21 June 1999 between the European Community and its Member States, of the one part, and the Swiss Confederation, of the other, on the free movement of persons, and in particular its Annex I on free movement of persons and Annex III on the recognition of professional qualifications,
– ottaa huomioon 25. kesäkuuta 2009 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksen tavarakuljetusten tarkastusten ja muodollisuuksien helpottamisesta ja turvallisuuteen liittyvistä tullitoimenpiteistä,
– having regard to the Agreement of 25 June 2009 between the European Community and the Swiss Confederation on the simplification of inspections and formalities in respect of the carriage of goods and on customs security measures,
– ottaa huomioon 21. kesäkuuta 1999 tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksen vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroisesta tunnustamisesta,
– having regard to the Agreement of 21 June 1999 between the European Community and the Swiss Confederation on mutual recognition in relation to conformity assessment,
– ottaa huomioon 21. kesäkuuta 1999 tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksen tietyistä julkisiin hankintoihin liittyvistä näkökohdista,
– having regard to the Agreement of 21 June 1999 between the European Community and the Swiss Confederation on certain aspects of government procurement,
– ottaa huomioon 27. toukokuuta 2008 tehdyn pöytäkirjan Bulgarian tasavallan ja Romanian osallistumisesta sopimuspuolina niiden Euroopan unioniin liittymisen johdosta Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton väliseen henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehtyyn sopimukseen,
– having regard to the Protocol of 27 May 2008 to the Agreement between the European Community and its Member States, of the one part, and the Swiss Confederation, of the other, on the free movement of persons regarding the participation, as Contracting Parties, of the Republic of Bulgaria and Romania pursuant to their accession to the European Union,
– ottaa huomioon 26. lokakuuta 2004 tehdyn Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimukseen henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta liitetyn pöytäkirjan Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan osallistumisesta Euroopan unioniin liittymisensä johdosta sopimuspuolina kyseiseen sopimukseen,
– having regard to the Protocol of 26 October 2004 to the Agreement between the European Community and its Member States, of the one part, and the Swiss Confederation, of the other, on the free movement of persons regarding the participation, as Contracting Parties, of the Czech Republic, the Republic of Estonia, the Republic of Cyprus, the Republic of Latvia, the Republic of Lithuania, the Republic of Hungary, the Republic of Malta, the Republic of Poland, the Republic of Slovenia and the Slovak Republic pursuant to their accession to the European Union,
– ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen,
– having regard to the Agreement on the European Economic Area,
– ottaa huomioon palveluista sisämarkkinoilla 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (palveludirektiivi)
– having regard to Directive 2006/123/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on services in the internal market (the "Services Directive")
EUVL L 376, 27.12.2006, s. 36. ,
OJ L 376, 27.12.2006, p.36. ,
EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22. ,
OJ L 255, 30.9.2005, p.22. ,
– ottaa huomioon ETAn parlamentaarisen sekavaliokunnan 33. kokouksessa hyväksytyn Euroopan talousalueen parlamentaarisen sekakomitean päätöslauselman,
– having regard to the European Economic Area Joint Parliamentary Committee Resolution adopted at the 33rd meeting of the EEA Joint Parliamentary Committee,
– ottaa huomioon Euroopan talousalueen parlamentaarisen sekakomitean kertomuksen ETA-sopimuksen toiminnasta vuonna 2008,
– having regard to the European Economic Area Joint Parliamentary Committee Report on the Annual Report on the Functioning of the EEA Agreement in 2008,
– ottaa huomioon 2. syyskuuta 2009 julkistetun Sveitsin ulkopolitiikkaa koskevan kertomuksen,
– having regard to the Swiss Foreign Policy Report of 2 September 2009,
– ottaa huomioon ETAan kuuluvien EFTA-valtioiden sisämarkkinoiden 25. tulostaulun,
– having regard to the 25th EEA EFTA States Internal Market Scoreboard,
– ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 217 artiklan, joka valtuuttaa unionin tekemään kansainvälisiä sopimuksia,
– having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union and in particular Article 217 giving the Union the right to conclude international agreements,
– ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön ( A7‑0216/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0216/2010 ),
A. ottaa huomioon, että neljä Euroopan vapaakauppa-alueen (EFTA) jäsenvaltiota (Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi) ovat Euroopan unionin merkittäviä kauppakumppaneita ja että kaupan volyymin perusteella Sveitsi on EU:n neljänneksi suurin ja Norja viidenneksi suurin kauppakumppani,
A. whereas the four European Free Trade Association (EFTA) Members States (Iceland, Lichtenstein, Norway and Switzerland) constitute major trade partners of the European Union (EU), Switzerland and Norway being respectively the fourth and the fifth most important EU trade partners by volume,
B. ottaa huomioon, että EU:n ja kolmen EFTAn jäsenvaltion (Islannin, Liechtensteinin ja Norjan) väliset suhteet perustuvat Euroopan talousalueeseen (ETA), joka mahdollistaa hallitun ja valvotun täysimääräisen osallistumisen sisämarkkinoille erittäin pitkälle institutionaalisesti hallitun ja valvotun ETA-sopimuksen perusteella,
B. whereas relations between the EU and three EFTA Member States (Iceland, Lichtenstein and Norway) are based on the European Economic Area (EEA) which provides for full participation in the internal market with the EEA Agreement managed and monitored in a highly institutionalised framework,
C. ottaa huomioon, että Sveitsin osallistuminen ETAan torjuttiin kansanäänestyksessä vuonna 1992 ja että sen vuoksi Sveitsin ja EU:n nykyiset suhteet perustuvat yli 120 kahdenväliseen ja alakohtaiseen sopimukseen, jotka mahdollistavat laajan yhdentymisen mutta eivät täyttä osallistumista sisämarkkinoille,
C. whereas Switzerland's participation in the EEA agreement was contested by a popular vote in 1992 and therefore relations between Switzerland and the EU are currently based on more than 120 bilateral and sectoral agreements that provide for a far-reaching degree of integration but not full participation in the internal market,
Sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpano: ETAan kuuluvat EFTA-valtiot
Implementation of internal market rules: EEA EFTA countries
Sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpano: Sveitsi
Implementation of internal market rules: Switzerland
12. toteaa, että erityisesti seuraavat tukitoimet ovat vapaata liikkuvuutta koskevaan sopimukseen nähden suhteettomia ja vaikeuttavat pk-yritysten palvelujen tuottamista Sveitsissä: Sveitsissä voimassa oleva kahdeksan päivän ennakkoilmoitusta koskeva vaatimus, velvollisuus osallistua kolmikantakomiteoiden toimintakuluihin sekä kohtuuttoman tiukka täytäntöönpanokäytäntö; pyytää tässä yhteydessä Sveitsin vianomaisia kumoamaan säännökset, joilla velvoitetaan rajatylittäviä palveluja tarjoavat yritykset antamaan takuun taloudellisista toimintaedellytyksistään;
Points out that the following supporting measures in particular are disproportionate as regards the agreement on freedom of movement and make it difficult for SMEs to provide services in Switzerland: the obligation in force in Switzerland to provide prior notification with an 8-day waiting period, the requirement to contribute to the enforcement costs of tripartite commissions, and excessively strict enforcement; in this context, also urges the Swiss authorities to repeal regulations which oblige foreign enterprises providing cross-border services to place a guarantee of financial probity;