natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I. ottaa huomioon, että komission ja erityisesti humanitaarisen avun pääosaston määrärahoja ei ole ainoastaan pidetty ennallaan vaan niiden todellinen arvo on laskenut jonkin verran viimeisten viiden vuoden aikana,
I. whereas the Commission’s budget for humanitarian disasters, and specifically that of DG ECHO, has not merely been frozen, but has fallen slightly in real terms over the last five years,
Eurooppalainen konsensus humanitaarisesta avusta ja sitä koskeva toimintasuunnitelma
The European Consensus on Humanitarian Aid and the associated action plan
Humanitaariset periaatteet, kansainvälinen humanitaarinen oikeus sekä humanitaarisen toimintatilan turvaaminen
Humanitarian principles, international humanitarian law and protecting the ‘ humanitarian space ’
Avun antamisen yhteiset puitteet
A joint framework for the delivery of aid
· Avun laatu
· The quality of aid
18. muistuttaa, että avunsaajien tehokas ja jatkuva mukanaolo avun hallinnoinnissa – ja jos mahdollista osallistuminen siihen – on yksi olennaisista edellytyksistä humanitaaristen toimien laadulle etenkin pitkäkestoisissa kriiseissä;
Recalls that genuine and continuous involvement – and if possible participation – of beneficiaries in the management of aid is one of the essential conditions for the quality of humanitarian responses, particularly in the case of long-term crises;
· Moninaisuus ja laatu osana kumppanuutta
· Diversity and quality of partnerships
· Toimien koordinointi kansainvälisellä ja EU:n tasolla
· I nternational and European-level coordination
28. suhtautuu myönteisesti aloitteisiin, joilla pyritään lisäämään EU:n kriisintorjuntavälineiden yhtenäisyyttä, ja pitää tervetulleena humanitaarisen avun ja pelastuspalvelun yhdistämistä samaan pääosastoon; vaatii kuitenkin, että niiden tehtävät, roolit ja voimavarat on pidettävä virallisesti erillään;
Welcomes initiatives to achieve greater consistency among the various European crisis-response instruments, and the fact that humanitarian aid and civil protection have been placed under the responsibility of a single directorate-general; insists, however, that a formal separation be maintained between the respective remits, roles and resources;
Pelastuspalvelujen ja sotilaallisten voimavarojen ja valmiuksien käyttö
Use of military and civil protection capabilities
MCDA-suuntaviivat: ohjeet sotilas- ja siviilipuolustusvoimavarojen käytöstä Yhdistyneiden kansakuntien humanitaarisen avustustoiminnan tukemiseen monitahoisissa hätätilanteissa (maaliskuu 2003).
MCDA Guidelines : Guidelines on the Use of Military and Civil Defence Assets to support United Nations Humanitarian Activities in Complex Emergencies, March 2003.
Oslon suuntaviivat: ohjeet sotilas- ja siviilipuolustusvoimavarojen käytöstä katastrofiapua annettaessa (marraskuu 2007). ;
Oslo Guidelines : Guidelines on the Use of Foreign Military and Civil Defence Assets in Disaster Relief, November 2007. ;
Avun jatkuvuus
Continuity of aid
· Katastrofiriskin vähentäminen ja ilmastonmuutos
· Disaster risk reduction and climate change
· Hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön niveltäminen
· Linking emergency aid, rehabilitation and development
Euroopan unioni – käytännössä Euroopan komissio ja jäsenvaltiot – on maailman suurin humanitaarisen avun antaja.
The European Union, through the Commission and the Member States combined, is the world’s largest donor of humanitarian aid.
Sen osuus virallisesta kansainvälisestä humanitaarisesta avusta on yli 40 prosenttia.
Its contribution represents more than 40% of all official international humanitarian assistance.
Vuonna 2009 Euroopan komissio toimitti humanitaarisen avun pääosaston kautta humanitaarista apua noin 115 miljoonalle hengelle yli 70 maassa yli 950 miljoonan euron edestä.
In 2009, via its directorate-general for humanitarian aid (DG ECHO), the Commission provided a total of EUR 950 million to approximately 115 million people in more than 70 countries.
Euroopan unioni osoittaa humanitaarisen avun politiikallaan konkreettisesti olevansa sitoutunut auttamaan EU:n ulkopuolisten maiden väestöä, joka tarvitsee apua äärimmäisessä ahdingossaan.
The Union ’ s humanitarian policy is the practical expression of its commitment to supporting people in third countries in need of assistance when they are at their most vulnerable.
Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja, Euroopan parlamentin puhemies ja Euroopan komission puheenjohtaja allekirjoittivat 18. joulukuuta 2007 humanitaarista apua koskevan konsensuksen, joka on huomattava edistysaskel.
The European Consensus on Humanitarian Aid, signed on 18 December 2007 by the Presidents of the Council of the European Union, the European Parliament and the Commission, represents a significant step forward.
Siinä EU sitoutuu tekemään tällä alalla tiivistä yhteistyötä humanitaarista apua koskevan yhteisen vision mukaisesti.
It commits the Union to close cooperation around a shared vision of humanitarian aid.
Konsensuksessa korostetaan Euroopan unionin haluavan tehdä tällä alalla tiivistä yhteistyötä tehostaakseen alan toimintaa, puolustaakseen ja edistääkseen inhimillisyyttä, puolueettomuutta, tasapuolisuutta ja riippumattomuutta koskevia humanitaarisia perusperiaatteita sekä edistääkseen tarmokkaasti kansainvälisen humanitaarisen oikeuden kunnioittamista.
The Consensus underscores the will of the EU to cooperate closely in this field in order to be as effective as possible, to defend and promote the basic humanitarian principles of humanity, neutrality, impartiality and independence and actively to advocate the observance of international humanitarian law.
Konsensuksessa tehdyt sitoumukset koskevat sekä jäsenvaltioita että komissiota.
The commitments that follow from the Consensus apply to both the Member States and the Commission.
Humanitaarista apua koskevan konsensuksen täytäntöönpanon edistämiseksi toukokuussa 2008 laadittiin ja hyväksyttiin viisivuotinen toimintasuunnitelma.
In order to promote implementation of the Consensus, a five-year action plan was drawn up and was adopted in May 2008.
Siinä vahvistettu toimenpide nro 33 koskee nimenomaan toimintasuunnitelman väliarviointia, jota käsitellään tässä mietinnössä.
Action no 33 in the action plan specifically provides for a mid-term review – which is the subject of this report.
Ensinnäkin on todettava, ettei tämän väliarvioinnin tekeminen ollut helppoa, sillä toteutetuista ja jäljellä olevista toimista ei ollut saatavana tarkkoja tietoja.
It should be noted at the outset that, for want of specific information about actions undertaken or yet to be taken, this stock-taking exercise is not easy.
Toimintasuunnitelman tulosten tarkastelua vaikeuttaa myös se, ettei tietyillä aloilla ole käytössä erityisiä indikaattoreita.
A further problem in analysing the results of the action plan is the absence of specific indicators in certain sectors.
Tätä mietintöä laadittaessa kävi myös ilmi, että humanitaarista apua koskeva konsensus tunnetaan edelleen huonosti muualla kuin humanitaaristen toimijoiden keskuudessa ja että sen näkyvyyden ja tunnettuuden lisäämiseksi jäsenvaltioissa, muissa toimielimissä ja sotilaallisten toimijoiden keskuudessa on toteutettava huomattavia toimia.
In the course of preparing the report we also realised that, outside the bodies involved in humanitarian work, there is still little awareness of the European Consensus on Humanitarian Aid and that a major effort is therefore required to raise the profile of the Consensus and make the Member States, other institutions and military bodies more familiar with it.
Muodollisten seikkojen lisäksi tässä mietinnössä käsitellään humanitaarisen avun nykytilannetta sekä konsensuksen keskeisiä seikkoja, jotka ovat mielestämme perustavanlaatuisen tärkeitä.
This report is not only a formal exercise but also an opportunity to reflect on humanitarian aid today and on key points in the Consensus which we consider to be fundamentally important.
· Eurooppalainen konsensus muuttuvassa tilanteessa
· The European Consensus on Humanitarian Aid in a context of profound change
Humanitaarinen tilanne on muuttunut perusteellisesti viime vuosina, minkä vuoksi humanitaarista apua koskevaa konsensusta on entistäkin tärkeämpää soveltaa täsmällisesti.
The humanitarian context has changed profoundly in recent years, making it all the more important that the European Consensus on Humanitarian Aid be applied rigorously and energetically.
Tilanteen muuttumisesta on ensinnäkin todettava, että erityisesti ilmastonmuutoksesta johtuvien luonnonkatastrofien määrä on kasvanut ja nämä katastrofit ovat voimistuneet.
In this changing context, the first factor to highlight is the significant increase in the number and severity of natural disasters caused, particularly, by the impact of climate change.
Siksi on syytä tehostaa katastrofiriskien vähentämiseen tähtääviä toimia ja ennakoida – täsmällisen avun toimittamisen lisäksi – sitä, miten voidaan parantaa yhteisöjen omia valmiuksia varautua katastrofeihin.
This implies a need to invest greater efforts in disaster risk reduction and to provide support – in addition to one-off aid – for communities’ own disaster-preparedness capabilities.
Poliittisia sitoumuksia on tehty – esimerkkeinä asiaa koskeva EU:n strategia ja Hyogon toimintasuunnitelma – mutta niiden täytäntöönpanossa on puutteita.
Political undertakings to this effect have been made – in the form of the EU strategy and the Hyogo action plan – but their implementation remains incomplete.
Katastrofiriskien vähentäminen on otettava kokonaan osaksi kehitysapupolitiikkaa ja humanitaarisen avun politiikkaa.
Disaster risk reduction needs to be fully integrated into policies for development aid and humanitarian aid.
Lisäksi monimutkaisten kriisien, erityisesti sisäisten konfliktien, määrä kasvaa ja konfliktien luonne muuttuu, mihin liittyy usein väestön laajaa siirtymistä (pakolaisia, evakkoja jne.) ja väestöön kohdistuvaa kasvavaa väkivaltaa.
Further factors are the increasing incidence of complex crises, especially internal conflicts, and the changing nature of conflicts, many of which entail the displacement of huge numbers of people (refugees and internally displaced persons), as well as increased violence against civilians.
Kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkaukset yleistyvät, ja tilanne kentällä pahenee.
Violations of international humanitarian law are increasingly common and the situation in the field is deteriorating.
Yksi kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkauksiin liittyvä erityisen järkyttävä näkökohta on se, että seksuaalista väkivaltaa käytetään yhä useammin sodankäynnin aseena.
One particularly shocking aspect of such violations is the increasing use of sexual violence as a weapon of war.
Onkin tehtävä merkittävää työtä sen eteen, että sukupuolinäkökohdat ja seksuaaliselta väkivallalta suojeleminen otetaan keskeisellä tavalla huomioon humanitaarisissa yhteyksissä.
Major efforts ought to be focused on incorporating gender and protection against sexual violence into humanitarian responses.
Lisäksi humanitaaristen toimijoiden edellytykset tavoittaa väestö kriisitilanteissa ovat toisinaan heikot, ja humanitaarisen toimintatilan jatkuva kapeneminen on yleisesti ottaen valitettava ilmiö.
There are also cases where humanitarian organisations’ access to people in crisis situations is impeded, and the general trend towards erosion of the ‘humanitarian space’ is to be deplored.
Humanitaarisen toimintatilan suojelua on jatkettava lakkaamatta.
We must continue doggedly to argue for the preservation of that ‘humanitarian space’.
Heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten naisiin, lapsiin ja siirtymään joutuneisiin henkilöihin (evakkoihin ja pakolaisiin), on kiinnitettävä enemmän erityishuomiota.
More specific attention should be directed at the most vulnerable groups of people, including women, children and people who have been forcibly displaced (whether internally or as refugees).
YK:n pakolaisasioiden päävaltuutetun mukaan vuonna 2009 maailmassa oli 43,3 miljoonaa asuinsijoiltaan siirtymään joutunutta henkilöä.
At the end of 2009, according to the UN High Commission for Refugees, there were 43.3 million forcibly displaced persons throughout the world.
Lisäksi Unicefin mukaan aliravitsemukseen ja aseellisissa konflikteissa kuolee joka päivä yli 22 000 alle 5-vuotiasta lasta ja yli miljoonaa lasta jää orvoksi tai joutuu eroon perheestään.
In addition, UNICEF estimates that more than 22 000 children under the age of five die every day as the result of malnutrition and war, and there are more than a million orphans and children separated from their families.
Viime vuosina muut kuin humanitaariset toimijat (sotilaat, pelastuspalvelu jne.) ovat osallistuneet enenevässä määrin humanitaaristen kriisien torjuntatoimiin.
Recent years have also seen non-humanitarian (e.g. military and civil protection) bodies increasingly involved in the response to humanitarian crises.
Vaikka heidän osallistumisensa voikin olla myönteinen asia laajamittaisten luonnonkatastrofien jälkeisissä toimissa, se voi aiheuttaa monitahoisten kriisien yhteydessä ongelmia, sillä vaarana on, että poliittiset ja humanitaariset tavoitteet sekoitetaan toisiinsa.
While such involvement may be positive in the case of responses to large-scale natural disasters, it can cause problems in the case of complex crises where there is a major risk that political and humanitarian agendas will be confused.
Tämä sotilasjoukkojen ja humanitaaristen toimijoiden roolien sekoittuminen lisää osaltaan humanitaarisen avustushenkilöstön ja kyseisillä alueilla elävän väestön turvattomuutta.
The confusion of roles between armed forces and humanitarian organisations makes for increasing insecurity on the part of both humanitarian personnel and the populations affected.
On hyvin tärkeää, että samassa toimintaympäristössä työskentelevät poliittiset, sotilaalliset ja humanitaariset toimijat oppivat tuntemaan toisiaan paremmin ja käyvät keskenään vuoropuhelua kunnioittaen ja vaarantamatta toisensa rooleja ja tehtäviä.
It is essential that political bodies and military or humanitarian organisations active in the same working environment should learn more about one another and engage in dialogue, while having regard to – and not compromising – their respective roles and remits.
Haitin ja Pakistanin viimeaikaiset humanitaariset tragediat ovat osoittaneet uudelleen, että EU:n valmiuksia vastata katastrofeihin on lujitettava tehostamalla välineitä, parantamalla niiden koordinointia ja lisäämällä niiden näkyvyyttä.
The recent humanitarian disasters in Haiti and Pakistan demonstrated once again the need to improve the EU’s disaster-response capability in terms of effectiveness, coordination and visibility.
Näiden valmiuksien pitäisi perustua käytettävissä olevien välineiden optimointiin ja tehostamiseen ja niiden näkyvyyden lisäämiseen, ja tavoitteena olisi se, että kaikki tarvittavat voimavarat voitaisiin ottaa käyttöön välittömästi tehostetun koordinoinnin avulla.
This capability should constitute an optimisation of the tools already available, which would become more effective and visible, the aim being to enable, through closer coordination, the immediate mobilisation of all necessary resources.
On varsin selvää, että näiden valmiuksien käytön on perustuttava tarpeeseen, täydennettävä humanitaarista apua ja oltava johdonmukaista sen kanssa.
Obviously the use of such a capability will have to be based on need and it will have to complement and be consistent with humanitarian aid.
Pelastuspalvelun voimavaroja on käytettävä eurooppalaisessa konsensuksessa vahvistettujen kansainvälisten suuntaviivojen mukaisesti.
When civil protection resources are used, it must be in accordance with the international guidelines as set out in the European Consensus.
· Humanitaarisen apuun liittyvät toimielinmuutokset Euroopan unionissa
· The changing institutional context of humanitarian work at European level
COHAFAsta on tullut keskeinen foorumi ja täydentävä väline, joka vahvistaa EU:n humanitaarisen avun politiikan toimielinrakennetta säännöllisillä poliittisen tason keskusteluilla.
COHAFA has become a useful forum and an additional tool, strengthening the institutional structure of European humanitarian policy through regular exchanges at political level.
Sen roolia pitäisi kuitenkin vahvistaa periaatteiden ja hyvien humanitaaristen käytäntöjen soveltamisen sekä konsensuksen koordinoinnin ja täytäntöönpanon alalla.
Its role ought to be reinforced, however, with regard to application of humanitarian principles and good practices as well as coordination and implementation of the Consensus.
On myös syytä huomata, että pelastuspalvelun ja humanitaarisen avun tehtävät on yhdistetty humanitaarisen avun pääosastoon, mikä tehostaa kriisinhallintavälineiden koordinointia ja lisää niiden johdonmukaisuutta katastrofitilanteissa.
Also noteworthy is the linkage of the civil protection and humanitarian aid portfolios in DG ECHO, a development which will make for closer coordination and better overall consistency in the use of crisis-management tools in response to disasters.
Vaikka esittelijä pitääkin näiden välineiden yhdistämistä myönteisenä asiana, niiden roolit, tehtävät ja budjettikohdat on kuitenkin pidettävä selvästi erillään niiden identiteettien ja erityisluonteiden säilyttämiseksi.
While the rapporteur welcomes the linkage, it is nonetheless necessary to maintain a clear demarcation of the roles, remits and budget lines of the respective instruments, in order to preserve their individual identities and specific features.
Siispä humanitaarisesta avusta annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1257/96, joka tuli voimaan vuonna 1996, saa oman oikeusperustan, kun sitä tarkistetaan yhteispäätösmenettelyssä.
Thus, when Council Regulation (EC) No 1257/96 of 20 June 1996 concerning humanitarian aid is revised under the codecision procedure it will have its own legal basis.
Lissabonin sopimuksessa määrätään myös Euroopan ulkosuhdehallinnosta, jonka perustamisesta on käyty vuonna 2010 lukuisia keskusteluja.
The Lisbon Treaty also provided for the creation of the European External Action Service (EEAS), and establishing the service has been the subject of much discussion throughout 2010.
Euroopan parlamentin kehitysyhteistyövaliokunta on puolustanut neuvotteluissa humanitaarisen avun pääosaston riippumattomuutta, jotta siitä ei tulisi osa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jotta näin vältettäisiin humanitaarisen avun mahdollinen välineellistäminen.
During these negotiations, Parliament’s Committee on Development has been concerned to defend the independence of DG ECHO, preventing it from becoming part of the EEAS and thus avoiding any possible instrumentalisation of humanitarian aid.
Erityisesti tässä yhteydessä on selvennettävä EU:n korkean edustajan Catherine Ashtonin ja kansainvälisestä yhteistyöstä vastaavan Euroopan komission jäsenen Kristalina Georgievan välistä tehtävänjakoa.
In this specific context, the division of tasks between Catherine Ashton, Vice-President of the Commission/ High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, and Kristalina Georgieva, the Commissioner responsible for international cooperation, humanitarian aid and crisis response, must be clarified.
· Kohdattavat haasteet ja tulevat toimet
· Challenges and the way ahead
Humanitaarista apua koskeva konsensus on ensimmäinen yhteinen humanitaarisen avun politiikkaa koskeva asiakirja sen jälkeen, kun humanitaarista apua koskeva asetus hyväksyttiin vuonna 1996.
The European Consensus on Humanitarian Aid is the first common document on humanitarian aid policy to have been produced since the adoption of the 1996 regulation.
Konsensus on perusväline, joka säilyttää merkityksensä erityisesti muuttuvassa humanitaarisessa tilanteessa.
It is a fundamentally important tool which is more relevant than ever against the background of profound change in humanitarian affairs.
Esittelijä katsoo, että humanitaarisiin haasteisiin voidaan vastata soveltamalla tiukasti humanitaarista apua koskevaa konsensusta ja siihen liittyvää toimintasuunnitelmaa.
The rapporteur takes the view that humanitarian challenges can be met through rigorous application of the Consensus and the associated action plan.
Toimintasuunnitelman väliarviointi tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden lujittaa toimia aloilla, jotka ansaitsevat lisää huomiota ja joihin kuuluvat esimerkiksi
The mid-term review of the action plan offers a unique opportunity to step up efforts in a number of areas that merit more attention, including:
o humanitaaristen periaatteiden ja humanitaarisen oikeuden noudattamisen edistäminen
o the promotion of humanitarian principles and international humanitarian law;
o EU:n antaman humanitaarisen avun laatua, koordinointia ja johdonmukaisuutta koskevat kysymykset
o issues of quality, coordination and consistency in the delivery of EU humanitarian aid;
o pelastuspalvelujen ja sotilaallisten voimavarojen ja valmiuksien käytön selventäminen humanitaarista apua koskevan konsensuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien suuntaviivojen mukaisesti
o clarification on the use of military and civil protection resources and capabilities in accordance with the Consensus and the UN guidelines;
o katastrofiriskien vähentäminen sekä hätäavun, kunnostustoimien ja kehitysyhteistyön välisen yhteyden vahvistaminen.
o disaster risk reduction and reinforcement of the link between emergency aid, rehabilitation and development.
maatalouden tunnustamisesta strategiseksi alaksi elintarviketurvan yhteydessä
on recognition of agriculture as a strategic sector in the context of food security
YMPÄRISTÖN, KANSANTERVEYDEN JA ELINTARVIKKEIDEN TURVALLISUUDEN VALIOKUNNAN LAUSUNTO 15
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 15
– ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2010 antamansa päätöslauselman yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta vuoden 2013 jälkeen
– having regard to its resolution of 8 July 2010 on the future of the Common Agricultural Policy after 2013
Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0286 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0286 . ,
– ottaa huomioon 13. tammikuuta 2009 antamansa päätöslauselman yhteisestä maatalouspolitiikasta ja maailman elintarviketurvasta
– having regard to its resolution of 13 January 2009 on the Common Agricultural Policy and Global Food Security
EUVL C 46 E, 24.2.2010, s. 10. ,
OJ C 46E, 24.2.2010, p.10. ,
Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0131 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0131 . ,
– ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman "Oikeudenmukaiset tulot maanviljelijöille: Toimivampi elintarvikeketju Eurooppaan"
– having regard to its resolution of 7 September 2010 on fair revenues for farmers: A better functioning food supply chain in Europe
Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0302 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0302 . ,
– ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi OTC-johdannaisista, keskusvastapuolista ja kauppatietorekistereistä SEC(2010)1058 ,
– having regard to the Commission proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on OTC derivatives, central counterparties and trade repositories, SEC(2010)1058 ,
– ottaa huomioon 22. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman elintarvikkeiden hintojen noususta Euroopan unionissa ja kehitysmaissa
– having regard to its resolution of 22 May 2008 on rising food prices in the European Union and developing countries
EUVL C 279E, 19.11.2009, s. 71. ,
OJ C 279E, 19.11.2009, p.71. ,
– ottaa huomioon komission tiedonannon "EU:n poliittinen toimintakehys kehitysmaiden auttamiseksi selviämään elintarviketurvaan liittyvistä haasteista",
– having regard to the Communication from the Commission entitled ‘An EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges‘,
– ottaa huomioon YK:n vuosituhannen kehitystavoitteet, joihin sisältyy nälästä kärsivien lukumäärän puolittaminen maailmassa vuoteen 2015 mennessä verrattuna vuoteen 1990,
– having regard to the UN Millennium Goals, which include halving the proportion of the global population suffering from hunger in 2015 as compared with 1990,