natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. panee merkille, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat lisääntyneet ja koskettaneet uusia väestöryhmiä vuoden 2000 ja 2008 välillä huolimatta unionin sitoumuksista, jotka koskevat 23.–24. maaliskuuta 2000 pidetyssä Lissabonin huippukokouksessa hyväksyttyä tavoitetta poistaa köyhyys EU:sta vuoteen 2010 mennessä ja saavutettavaa edistymistä, josta sovittiin 7.–9. joulukuuta 2000 Nizzassa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa; ottaa huomioon, että köyhyyttä ja syrjäytymistä ei voida vähentää eikä osallistavaa kasvua toteuttaa torjumatta eriarvoisuutta ja syrjintää eikä takaamatta kansantalouksien kehitystä ja solidaarisuutta yhteiskunnan heikompia ryhmiä kohtaan, mikä tarkoittaa maan hyvinvoinnin oikeudenmukaista ja asianmukaista jakoa;
C. whereas poverty and social exclusion increased and involved new social categories between 2000 and 2008 despite the undertakings given by the Union in relation to the target, set at the Lisbon summit of 23 and 24 March 2000, of eradicating poverty in the EU by 2010, and the progress which the Nice European Council of 7 and 9 December 2000 agreed should be made; whereas it is impossible to reduce poverty and social exclusion, or to boost inclusive growth, if nothing is done to combat inequality and discrimination, or if countries’ economies do not develop and there is no solidarity with the weakest groups in society, that is, if national wealth is not shared fairly;
D. ottaa huomioon, että köyhyysvaara koskettaa suoraan maaseutualueita ja erityisesti pientiloja ja nuoria maanviljelijöitä, joita kriisin taloudelliset vaikutukset sekä raaka-aineiden hintojen liiallinen vaihtelu uhkaavat;
D. whereas the risk of poverty directly affects rural communities and especially small farms and young farmers threatened by the effects of the economic crisis and by excessive fluctuations in commodity prices;
20 miljoonaa vähemmän
20 million people
E. ottaa huomioon, että yhtenä Eurooppa 2020—strategian viidestä yleistavoitteesta on joustava tavoite (eli sanktioita ei voi tavoitteen noudattamatta jättämisestä saada) köyhyysuhan alla elävien määrän vähentämisestä 20 miljoonalla henkilöllä jäsenvaltioiden sopimien kolmen indikaattorin perusteella (pienituloisuusaste tulonsiirtojen jälkeen, vakavan aineellisen puutteen esiintyminen sekä vajaatyöllisissä tai työttömissä kotitalouksissa elävien henkilöiden prosenttiosuus) ja katsoo, että tässä tavoitteessa otetaan huomioon, miten tärkeää on torjua köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, mutta kun sitä verrataan 116 miljoonaan köyhyysuhan alla olevaan henkilöön ja 42 miljoonaan vakavaa aineellista puutetta kokevaan henkilöön, se osoittaa, että EU:ssa jätetään miljoonat ihmiset oman onnensa nojaan, sillä kynnysvaikutukset jättävät heikoimmat syrjään kvantitatiivisiin tuloksiin tähtäävistä politiikoista; toteaa, että ellei liikkeelle lähdetä vaikeimmin ratkaistavista tilanteista, toteutetuilla politiikoilla ei tavoiteta näitä tilanteita; ottaa huomioon, että köyhyyden torjunnan eurooppalainen foorumi on yksi Eurooppa 2020 -strategian seitsemästä lippulaivahankkeesta;
E. whereas one of the five major objectives of the Europe 2020 strategy is the soft target – i.e. not coupled with sanctions – of reducing the number of people at risk of poverty by 20 million, on the basis of three indicators agreed upon by the Member States (the at-risk-of-poverty rate after social transfers, the severe material deprivation index and the percentage of people living in jobless households or households with very low work intensity); whereas, although this target acknowledges the importance of combating poverty and social exclusion, the figures of 116 million people at risk of poverty and 42 million living in conditions of severe material deprivation mean that, from the outset, it reflects the abandonment of millions of people in Europe, with the associated risk of generating threshold effects which exclude the most vulnerable people from the scope of policies geared to measurable results; whereas, if the most intractable situations are not addressed from the outset, the policies implemented will have no impact on them; whereas the European Platform against Poverty is one of the seven flagship initiatives of the Europe 2020 strategy;
F. katsoo, että sosiaalinen eriarvoisuus on lisääntynyt joissakin jäsenvaltioissa erityisesti tulojen ja vaurauden jakautumiseen liittyvän taloudellisen eriarvoisuuden, sosiaalista epävarmuutta aiheuttavan työmarkkinoihin liittyvän eriarvoisuuden ja sosiaaliturvan, terveydenhoidon, koulutuksen, oikeuslaitoksen ja muiden valtion sosiaalisten palvelujen saantiin liittyvän eriarvoisuuden vuoksi;
F. whereas social inequality is increasing in some Member States, in particular as a result of economic inequality in terms of income and wealth distribution, labour market inequalities, social insecurity and unequal access to the social functions of the state, such as welfare, health, education and the legal system;
Talouden ja köyhyyden suhde
Relationship between the economy and poverty
G. ottaa huomioon, että köyhyys, jota EU:n jäsenvaltioissa on ollut paljon jo hyvin monta vuotta, vaikuttaa yhä voimakkaammin talouteen, haittaa kasvua, kasvattaa julkisen talouden alijäämää ja heikentää Euroopan kilpailukykyä; katsoo, että nämä ilmiöt itse tuovat mukanaan köyhyyttä ja varsinkin pitkäaikaistyöttömyyttä, joka koskettaa kolmasosaa työttömistä, ja katsoo, että tilanne on pahempi maissa, joiden talous on erityisen haavoittuva; katsoo, että sosiaalisten oikeuksien säilyttäminen unionissa on keskeistä köyhyyden torjumisen kannalta;
G. whereas poverty – which has been running at a high level in the EU Member States for many years – is having a steadily increasing impact on the economy, is detrimental to growth, increases public budget deficits and undermines the EU’s competitiveness, and whereas these factors in themselves create poverty and unemployment, particularly long-term unemployment, which affects one-third of the jobless, and whereas this situation that is worse in the more economically vulnerable countries; whereas the preservation of social rights in the European Union is crucial to any attempt to address poverty;
H. katsoo, että köyhyys on rinnastettavissa ihmisoikeusloukkaukseen ja että se osoittaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi on toteutettava vielä toimia;
H. whereas poverty can be classed as a human rights violation and is thus proof of the effort still needed to achieve the aims set out in Article 3(3) of the Treaty on European Union;
I. katsoo, että kaiken säästöpolitiikan on oltava älykästä ja mahdollistettava suhdanteita tasoittavat investoinnit suuriin poliittisiin painopistealoihin;
I. whereas any stringent budgetary policy needs to be intelligent, with scope for counter-cyclical investment in major policy priorities;
J. katsoo, että EU:n kilpailukyvyn turvaamiseksi, työpaikkojen luomiseksi ja köyhyyden torjumiseksi on välttämätöntä hyväksyä rakenneuudistuksia;
J. whereas structural reforms must be adopted in order to keep Europe competitive, create jobs and fight poverty;
Monimuotoinen köyhyys
Multidimensional poverty
K. toteaa köyhyyden olevan monisyinen ilmiö, jota on pyrittävä torjumaan yhdennetysti niin, että ihmisten elämänvaiheet ja moninaiset tarpeet otetaan huomioon ja että mahdollisuudet hyödyntää oikeuksia, resursseja ja palveluja turvataan, kuten sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevan avoimen koordinointimenetelmän yhteisistä tavoitteista ilmenee (2006), perustarpeiden tyydyttämiseksi ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseksi;
K. whereas poverty is a multi-faceted problem requiring an integrated response which is tailored to different stages of life and to people’s multidimensional needs, and which is also based on guaranteeing access to rights, resources and services, as reflected in the common objectives of the Open Method of Coordination for social protection and social inclusion (2006), in order to meet basic needs and prevent social exclusion;
L. ottaa huomioon, että Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuoden (2010) aikana on onnistuttu lisäämään yleisön tietoisuutta sekä poliittista sitoutumista;
L. whereas the 2010 European Year against Poverty and Social Exclusion was successful in raising public awareness and encouraging political commitment;
Ihmisarvoinen työ ja työssäkäyvät köyhät
Decent work/the working poor
M. katsoo, että työllisyyden kasvu, eikä edes laadukkaiden työpaikkojen lisääntyminen yksin riitä köyhyydestä pääsemiseen, että työmarkkinoiden segmentoituminen on lisääntynyt, että erityisesti talouskriisin myötä työ- ja elinehdot ovat voimakkaasti huonontuneet, että työsuhteiden epävarmuus – jota on torjuttava – lisääntyy voimakkaasti ja että työssäkäyvien köyhien tilanne on viime vuosina saanut huomiota, mutta on yhä ongelma, johon ei suhtauduta tavalla, joka vastaisi niiden haasteiden vakavuutta, joita se aiheuttaa yhteiskunnillemme; ottaa huomioon, että työssäkäyvien köyhien lukumäärä on kasvanut huomattavasti, sillä 8 prosenttia työssäkäyvistä on köyhiä ja 22 prosenttia köyhyysvaarassa olevista käy työssä
M. whereas growth and employment – even in a decent job – alone are not sufficient to lift people out of poverty, and whereas the labour market has become increasingly fragmented, working and living conditions have deteriorated considerably, particularly in the wake of the financial crisis, and work has become much less secure – a trend which must be combated; whereas the problem of the working poor has gained increasing recognition in recent years, but does not yet appear to be being addressed to an extent commensurate with the challenges it represents for our societies; whereas the number of working poor has grown considerably in recent years, with 8% of the working population living in poverty and 22% of those at risk of poverty holding jobs
EUROSTAT (2009), sosiaalisen suojelun komitean selvitys "Sosiaalisen suojelun komitean arviointi Eurooppa 2020 -strategian sosiaalisesta ulottuvuudesta" (10. helmikuuta 2011). ; ottaa huomioon, että mahdollisuus ihmisarvoisiin ja tasa-arvoisiin työoloihin on askel eteenpäin kohti perheiden ja yksin elävien köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa;
EUROSTAT (2009), ‘SPC Assessment of the social dimension of the Europe 2020 Strategy’, 10 February 2011. ; whereas the availability of decent, egalitarian working conditions is a step towards reducing poverty and social exclusion among families and people living alone;
N. ottaa kuitenkin huomioon, että heikosti koulutetut tai kouluttamattomat henkilöt ovat muita suuremmassa vaarassa työmarkkinoilla ja että heidän kohdallaan epävarman työn, huonon palkan ja köyhyyden vaara on muita suurempi;
N. whereas, nevertheless, people with few or no qualifications are more exposed to labour market hazards, insecure and poorly paid employment, and poverty;
O. ottaa huomioon, että kodittomuus on yksi köyhyyden ja puutteen äärimmäisistä muodoista sekä ongelma, joka on ratkaisematta kaikissa EU:n jäsenvaltioissa; toteaa, että Euroopan unionin jäsenvaltioissa on eri syistä yleisesti ottaen paljon kodittomia henkilöitä, mikä edellyttää erityisiä näiden henkilöiden sosiaaliseen osallistamiseen tähtääviä toimenpiteitä; ottaa huomioon, että Eurobarometri-tutkimuksen mukaan noin neljäsosa EU:n kansalaista katsoo, että kohtuullisten asuntojen liian korkeat hinnat ovat yksi köyhyyden pääasiallisista syistä, ja että lähes yhdeksän kymmenestä katsoo köyhyyden olevan este kohtuullisen asunnon saamiselle: katsoo, että tilanne, jossa viranomaiset menettävät yhteyden kansalaisiin näiden menettäessä asuntonsa, vaikeuttaa kaikenlaisia aloitteita heidän auttamisekseen ja on myös vaihe, jossa yksilön syrjäytyminen etenee äärimmäisen nopeasti;
O. whereas homelessness is one of the most extreme forms of poverty and deprivation, and a problem which remains unresolved in all the Member States; whereas, for various reasons, most of the Member States now have large numbers of homeless people, necessitating specific measures with a view to integrating them into society; whereas, according to Eurobarometer, almost one European in four regards the excessive cost of decent housing as one of the main causes of poverty, and almost nine Europeans in ten believe poverty makes it harder to gain access to decent housing; whereas public authorities may lose contact with their citizens if the latter lose their housing, and whereas this not only makes it much harder to help them, but is also indicative of an advanced stage in the process whereby an individual becomes excluded from society;
P. ottaa huomioon, että köyhyyteen vaikuttavat myös sosiaalipalvelujen, kuten terveydenhuoltopalvelujen, kulttuuripalvelujen, asunnon ja koulutuksen, saatavuus ja laatu;
P. whereas the accessibility and quality of social services such as health care, cultural services, housing and education are additional factors that have an impact on poverty;
Q. ottaa huomioon, että asunnottomuus tai ala-arvoiset asuinolot ovat vakava ihmisarvon loukkaus, joka vaikuttaa merkittävällä tavalla kaikkiin muihin oikeuksiin;
Q. whereas homelessness – or not having a decent home – severely erodes human dignity and has major consequences in relation to all other rights;
R. pitää köyhyysrajaa eli tulotasoa, joka jää alle 60 prosentin kansallisesta mediaanitulosta, hyödyllisenä ja tarpeellisena suhteellisen köyhyyden indikaattorina, mutta sitä pitäisi täydentää kansallisella tasolla niin kutsutun hyödykekorin käsitteellä (joka kuitenkin on vain välitön vastaus köyhien erityistilanteeseen) ja sitä koskevilla laskelmilla sekä indikaattoreilla, jotka työllisyyden, sosiaalipolitiikan, terveyden ja kuluttaja-asioiden neuvosto (EPSCO) hyväksyi kesäkuussa 2010 (köyhyysuhka, aineellinen puute ja työttömät kotitaloudet), jotka paljastavat, missä ja minkälaista julkista politiikkaa tarvitaan;
R. whereas the poverty threshold of 60% of median national income is a compelling, helpful and necessary indicator of relative poverty, but should be complemented by other indicators such as the concept and calculation of a ‘basket of basic goods and services’ at national level (which is merely a short-term response to the specific situation of people suffering from poverty) and those agreed by the Employment, Social Policy, Health and Consumer Affairs Council (EPSCO) in June 2010 (risk of poverty, material deprivation and households with very low work intensity) in response to public policy needs;
S. toteaa, että sosiaalinen suojelu ja siihen kuuluvat vähimmäistulojärjestelmät ovat nykyaikaisten demokratioiden perustavanlaatuinen osatekijä, joka turvaa pitkälti ihmisten oikeuden osallistua yhteiskunnan sosiaaliseen, taloudelliseen, poliittiseen ja kulttuuriseen elämään, ja vakauttavat taloutta merkittävästi, sillä ne lieventävät kriisien vaikutusta ja varmistavat tulojen uudelleenjaon kaikissa elämänvaiheissa, tarjoavat suojan sosiaalisia riskejä vastaan ja ehkäisevät ja lieventävät köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä kaikissa elämänvaiheissa;
S. whereas social protection, including minimum income systems, is a basic element of modern democracies that substantially guarantees the human right to social, economic, political and cultural participation in society and plays a key role in stabilising the economy by limiting the impact of crises, and in redistributing resources at every stage of life, while also affording protection against social risks and preventing and alleviating poverty and social exclusion, throughout the life cycle;
T. ottaa huomioon, että OECD:n mukaan 20–40 prosentissa tapauksista sosiaalietuuksiin oikeutettu henkilö ei hae niitä;
T. whereas, according to the OECD, the proportion of social benefits unclaimed ranges from 20% to 40%;
U. ottaa huomioon, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat edelleen keskeisiä sosiaalisia tekijöitä, jotka määrittävät terveydentilaa
U. whereas poverty and social exclusion remain a key social determinant of health
V. ottaa huomioon, että yhteiskunnan tietyt väestöryhmät, kuten yksinhuoltajaperheet, iäkkäät naiset, vähemmistöt, vammaiset ja kodittomat, ovat heikoimmassa asemassa ja köyhyysvaarassa;
V. whereas certain sectors of society, such as one-parent families, elderly women, minorities, people with disabilities and the homeless, are among the most vulnerable groups at risk of poverty;
W. katsoo, että syrjintäkiellon periaate, joka koskee myös sosiaaliseen alkuperään perustuvaa syrjintää, on perusoikeuksien kulmakivi;
W. whereas the principle of non-discrimination, including the rejection of social discrimination, is a cornerstone of the system of fundamental rights;
Ikääntyvät ihmiset
Elderly people
X. ottaa huomioon, että yhteiskuntamme ikääntymisen vuoksi apua tarvitsevien henkilöiden määrä kasvaa huomattavasti lähitulevaisuudessa; panee merkille, että ikääntyneiden ihmisten ja erityisesti naisten köyhyysriski on monissa maissa suurempi kuin muun väestön, koska eläkkeelle siirtymisestä seuraa tulojen merkittävä pieneneminen ja myös muista syistä, kuten fyysisen avuntarpeen, yksinäisyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vuoksi; pitää sukupolvien välisen sosiaalisen siteen katkeamista yhteiskuntiemme suurena ongelmana;
X. whereas, because our society is ageing, the number of dependent people will increase considerably in the near future; whereas, in a number of countries, elderly people – in particular women – are at greater risk of poverty than the general population as a result of their loss of income on retirement and other factors such as physical dependence, solitude and social exclusion; whereas the breakdown of intergenerational social bonds is a major problem facing our societies;
Y. katsoo, että eläkepolitiikalla on köyhyyden torjunnassa perustavanlaatuinen merkitys;
Y. whereas pension policies are crucial to any attempt to address poverty;
Z. ottaa huomioon, että naisten köyhyysriski on yleensä miesten köyhyysriskiä suurempi eri syistä, esimerkiksi siksi, että työelämässä esiintyy syrjintää, joka näkyy siten, että naisten ja miesten samapalkkaisuusperiaate ei ole toteutunut, minkä vuoksi myös eläkkeet ovat erisuuruisia, ja siten, että naisten työuralla on keskeytyksiä hoitotehtävien vuoksi, tai koska naisia syrjitään työmarkkinoilla; ottaa huomioon, että vain 63 prosenttia eurooppalaisista naisista on työssäkäyviä, kun taas vastaava miesten osuus on 76 prosenttia, ja että ei ole tukiverkostoja ja konkreettisia toimenpiteitä, joilla tuettaisiin työssäkäyvien perhe- ja työelämän yhteensovittamista, kohtuuhintaiset hoitopalvelut mukaan luettuina;
Z. whereas women are in general more vulnerable to poverty than men, owing to various factors such as gender discrimination at work (which results in a persistent gender pay gap and subsequent pension disparities), career breaks to care for dependants, and labour market discrimination; whereas only 63% of women work in Europe, compared with 76% of men, and whereas there is a lack of support networks and concrete measures to help working people achieve a work/life balance, such as affordable care services;
AA. toteaa, että köyhyys vaikuttaa eri tavoin köyhiin naisiin ja miehiin, poikiin ja tyttöihin, koska köyhien naisten ja tyttöjen on usein vaikeampaa saada sopivia sosiaalipalveluja ja tuloja;
AA. whereas poverty impacts differently on poor women and men, boys and girls, as poor women and girls often find it more difficult to access suitable social services and income;
AB. toteaa, ettei foorumi ota huomioon naisiin ja miehiin liittyviä sukupuolispesifisiä näkökohtia eikä naisten köyhyyden lisääntymiseen kiinnitetä riittävästi huomiota;
AB. whereas the Platform does not take into consideration the specific gender-related factors that affect women and men, and insufficient attention is paid to the feminisation of poverty;
AC. ottaa huomioon, että koko elämän aikana kertyneitä tuloja koskevien sukupuolten palkkaerojen vaikutuksesta naisten eläkkeet ovat matalampia ja sen johdosta naiset kärsivät miehiä useammin jatkuvasta ja äärimmäisestä köyhyydestä: toteaa, että 22 prosenttia 65-vuotiaista tai sitä iäkkäämmistä naisista on köyhyysvaarassa ja miehistä vain 16 prosenttia;
AC. whereas the effect of the gender pay gap on lifetime earning indicates that women will have lower pensions and whereas, as a result, women are more affected than men by persistent and extreme poverty: 22 % of women aged 65 and over are at risk of poverty as compared to 16 % of men;
AD. toteaa, että lapsista 20 prosenttia elää köyhyysriskirajalla, kun köyhyysuhan alaisten osuus Euroopan koko väestöstä on 17 prosenttia, ja pienituloiset perheet ovat yksi suurimmassa köyhyysvaarassa olevista ryhmistä;
AD. whereas 20% of children are at risk of poverty, compared with 17% of the EU’s overall population, and whereas low-income families are one of the groups at greatest risk of poverty;
AE. katsoo, että perhepolitiikka on välttämätön osa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tähtäävää politiikkaa;
AE. whereas family policies are an essential part of policies to address poverty and social exclusion;
AF. pitää koulunkäynnin keskeyttämisen ensimerkkejä tärkeinä merkkeinä köyhyyden toistumisesta sykleinä;
AF. whereas the first indications that a young person is likely to drop out of school are an early warning sign of a recurring cycle of poverty;
AG. ottaa huomioon, että nuorisotyöttömyys, joka oli jo entisestään muiden ikäluokkien työttömyysasteita korkeampi, on kasvanut unionissa räjähdysmäisesti kriisin jälkeen ja ylittänyt 20 prosentin rajan saavuttaen kriittisen tason kaikissa jäsenvaltioissa, mikä uhkaa suistaa nuoret köyhyyteen entistä varhaisemmin; ottaa huomioon, että tämä huolestuttava tilanne edellyttää kiireellisesti poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia vastatoimia ja että yhdessä väestörakenteen muutosten kanssa se lisää pulaa osaavasta työvoimasta; toteaa, että ammatillinen koulutus voi osaltaan auttaa nuoria ja alhaisen osaamistason työntekijöitä pääsemään työmarkkinoille, mutta katsoo, ettei työpaikan saaminen merkitse ulospääsyä köyhyydestä ja että nuoret ovat erityisen suuressa vaarassa ajautua työssäkäyvien köyhien ryhmään;
AG. whereas unemployment among young people, which is already higher than for other age groups, has exploded in the EU since the crisis and is now running at over 20%, and whereas it has now reached a critical level in all the Member States, putting young people at risk of falling into poverty from a very early age; whereas this alarming situation calls for urgent political, economic and social responses and will, in combination with demographic changes, exacerbate skills shortages; whereas vocational training can play a vital role in helping young people and low-skilled workers to join the labour market; whereas, at the same time, getting a job does not always mean escaping poverty, and whereas young people are especially susceptible to finding themselves among the working poor;
AH. ottaa huomioon, että maahanmuuttajat ja etniset vähemmistöt ovat erityisen heikossa asemassa olevia työntekijöitä ja että he ovat kärsineet talouskriisistä suuresti ja siten heidän köyhyytensä ja sosiaalinen syrjäytymisensä lisääntyy niiden epävarmojen työsuhteiden vuoksi, joihin he joutuvat kotimaansa, alkuperänsä tai pätevyystasonsa takia; katsoo, että siirtotyöläisten on saatavat samat työehdot, palkat, koulutusmahdollisuudet ja sosiaaliturva kuin niiden maiden kansalaisten, joissa he työskentelevät;
AH. whereas migrants and ethnic minorities are especially vulnerable workers, who are being hit hard by the economic crisis – and consequently by increased poverty and social exclusion – because of the insecure jobs they are likely to hold on account of their place of origin or level of skills; whereas migrant workers should enjoy the same working and pay conditions and the same level of access to training and social protection as nationals of the countries in which they are working;