natgillin/translations-raw huggingface dataset:
BONUS-ohjelman hankkeiden rahoitus kattaa enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jotka lasketaan noudattaen yhteisiä rahoitussääntöjä ja yhteisiä rahoitusprosentteja, jotka BONUS EEIG vahvistaa täytäntöönpanosäännöissä ja komissio hyväksyy täytäntöönpanosopimuksessa.
Subject to point (f) of Article 3(3), funding of BONUS projects shall cover up to 100 % of the eligible costs to be calculated according to common funding rules and common funding rates, as established by the BONUS EEIG in the Implementation Modalities and agreed by the Commission in the Implementation Agreement.
BONUS-ohjelman hallinto
GOVERNANCE OF BONUS
BONUS EEIG hallinnoi BONUS-ohjelmaa sihteeristönsä kautta.
The BONUS shall be managed by BONUS EEIG through its Secretariat.
BONUS EEIG on perustanut seuraavat rakenteet BONUS-ohjelman tarkoituksia varten: johtoryhmä, sihteeristö, neuvottelukunta, sektoritutkimuksen foorumi ja hankekoordinaattorien foorumi.
BONUS EEIG has established the following structures for the purposes of BONUS : Steering Committee, Secretariat, Advisory Board, Forum of Sector Research, and the Forum of Project Coordinators.
Johtoryhmä vastaa BONUS EEIG:n ylimpänä elimenä sen päätöksenteosta ja sen sihteeristön johdosta.
The Steering Committee shall be the highest authority of the BONUS EEIG, forming its decision-making body and board governing its secretariat.
Johtoryhmä koostuu BONUS EEIG:n jäsenten nimeämistä tutkimusrahoitusorganisaatioiden ja tutkimuksen hallintoelinten johtotason edustajista.
The Steering Committee shall be composed of senior officers of the research funding and management institutions appointed by the members of the BONUS EEIG.
Edellinen, nykyinen ja tuleva puheenjohtaja muodostavat toimeenpanevan komitean , joka tukee sihteeristöä strategisesti tärkeissä asioissa.
The previous, current and future chairpersons shall form the Executive Committee that supports the Secretariat concerning matters of strategic importance.
Johtoryhmä päättää sihteeristön ehdotukset huomioon ottaen BONUS-ohjelman strategisesta suuntautumisesta ja tekee muun muassa päätökset BONUS-ohjelman määrittelystä ja päivittämisestä, ehdotuspyyntöjen suunnittelusta, talousarvioprofiilista, kelpoisuus- ja valintakriteereistä, arviointipoolista, rahoitettavien BONUS-ohjelman hankkeiden paremmuusjärjestyksen hyväksymisestä, rahoitettujen BONUS-ohjelman hankkeiden edistymisen seurannasta sekä sihteeristön BONUS-ohjelmaa koskevan työn riittävyyden ja säännönmukaisuuden valvonnasta.
Taking account of proposals by the Secretariat the Steering Committee shall decide on the strategic orientation of the BONUS , including the decisions on defining and updating the BONUS , on the planning of call for proposals, on the budget profile, on the eligibility and selection criteria, on the pool of evaluators, on the approval of the ranking list of the BONUS projects to be funded, on the monitoring of progress of the funded BONUS projects and on the supervision of the adequate and orderly work of the Secretariat concerning the BONUS .
Sihteeristöä johtaa johtaja, joka panee täytäntöön johtoryhmän päätökset ja toimii BONUS-ohjelman pääasiallisena edustajana sekä komissioon että eri kansallisiin rahoituselimiin päin.
The Secretariat shall be headed by the Executive Director who shall implement the decisions of the Steering Committee and shall act as the principal representative of the BONUS to both the Commission and the various national funding agencies.
Sihteeristön tehtävänä on BONUS-ohjelman toimintojen yleinen koordinointi ja seuranta, ehdotuspyyntöjen julkaiseminen, arviointi ja järjestäminen, rahoitettujen hankkeiden seuranta niin sopimusehtojen kannalta kuin tieteellisestäkin näkökulmasta sekä edistymisestä raportoiminen johtoryhmälle.
The Secretariat shall be responsible for the overall coordination and monitoring of activities of BONUS , the publication, evaluation and implementation of the calls and the monitoring of the funded projects, both from the contractual as well as scientific point of view and for reporting on progress to the Steering Committee.
Sihteeristö vastaa myös kuulemisten suunnittelusta ja järjestämisestä sidosryhmien ja neuvottelukunnan kanssa ja kuulemisten tulosten sisällyttämisestä strategiseen tutkimuslinjaukseen sekä toimivan vuorovaikutuksen edistämisestä tieteen ja politiikan välillä.
It shall also be responsible for the planning and organisation of consultations with the stakeholders and the Advisory Board and their subsequent integration and streamlining into the Strategic Research Agenda and the promotion of effective science-policy interfaces.
Neuvottelukunta avustaa johtoryhmää ja sihteeristöä.
The Advisory Board shall assist the Steering Committee and Secretariat.
Se antaa riippumatonta neuvontaa, ohjausta ja suosituksia BONUS-ohjelman tieteellisissä ja politiikkaan liittyvissä kysymyksissä.
It shall provide independent advice, guidance and recommendations, regarding scientific and policy related issues of the BONUS .
Tähän sisältyy neuvonta BONUS-ohjelman tavoitteista, painopisteistä ja suuntaamisesta, keinoista parantaa BONUS-ohjelman suorituskykyä ja sen tutkimustulosten toimitusta ja laatua, valmiuksien kehittämisestä, verkottumisesta sekä työn merkityksestä BONUS-ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta.
That includes advice on the objectives, priorities and direction of the BONUS , ways of strengthening the performance of the BONUS and delivery and the quality of its research outputs, capacity building, networking, and the relevance of the work to achieve the objectives of the BONUS .
Neuvottelukunta myös avustaa BONUS-ohjelman tulosten hyödyntämisessä ja levityksessä.
It shall also assist in the use and dissemination of the results of the BONUS .
Sektoritutkimuksen foorumi koostuu ministeriöiden ja muiden Itämeren tutkimukseen ja hallintoon liittyvien toimijoiden edustajista.
The Forum of Sector Research shall be composed of representatives from ministries and other actors dealing with Baltic Sea System research and governance.
Se kokoontuu kerran vuodessa neuvoa-antavana kokouksena keskustelemaan BONUS-ohjelman tuotoksista ja esiin nousevista tutkimustarpeista päätöksenteon näkökulmasta.
It shall convene once a year as a consultation meeting that discusses the outcomes of BONUS and emerging research needs from the decision-making perspective.
Se toimii foorumina tutkimusintegraation edistämiselle koko Itämeren alueella, mukaan lukien asiaankuuluva alakohtaisesti rahoitettava tutkimus sekä yhteisten infrastruktuurien käyttö ja suunnittelu.
It shall serve as the forum for advancing the pan-Baltic integration of research including relevant sectorally-funded research and the use and planning of joint infrastructures.
Hankekoordinaattoreiden foorumi koostuu BONUS-ohjelmasta rahoitettujen hankkeiden koordinaattoreista.
The Forum of Project Coordinators shall be composed of co-ordinators of projects funded through the BONUS .
Se auttaa sihteeristöä BONUS-ohjelman tieteelliseen koordinointiin liittyvissä kysymyksissä sekä tutkimustulosten integroinnissa ja synteesissä.
It shall assist the Secretariat in matters dealing with the scientific coordination of BONUS and the integration and synthesis of the research results.
Itämerestä tuli jo joitakin vuosia sitten Euroopan unionin "sisämeri" ja siksi on ryhdyttävä yhteisiin toimiin yhteisön tasolla näihin eurooppalaisten yhteisiin haasteisiin vastaamiseksi ja Itämeren alueen kestävän kehityksen tukemiseksi.
Already for some years, the Baltic Sea has become the "inland sea" of European Union, thus requiring a common action on Community level to tackle these common European challenges and to support Baltic Sea regions sustainable development.
Vaikka Itämeren alueella harjoitetaan runsaasti tutkimustoimintaa, ei kyseisiä toimia useimmiten koordinoida, ne ovat sirpaleisia ja liian riippuvaisia kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla saatavilla olevista niukoista tutkimusresursseista.
While many research activities are taking place in the Baltic Sea Region, for a large part these activities remain uncoordinated, fragmented and too dependent on the limited research possibilities available at national, regional or local level.
Näin ollen yhteisesti sovittu alueellinen toimintasuunnitelma on ehdottoman tarpeellinen.
Thus, there is a definite need of a jointly agreed regional action plan.
Huolimatta siitä, että Itämeri on yksi maailman tieteellisimmin tutkituista merialueista ja siitä, että Itämeren ympäristöä tutkivien tieteentekijöiden yhteisö voi turvautua lukuisiin EU:n TTK-puiteohjelmaan sisältyviin ohjelmiin, on selvää, että rajat ylittävään tutkimukseen liittyvä konsultointi, suunnittelu, koordinointi ja yhdenmukainen toiminta on riittämätöntä, eikä tällä hetkellä ole olemassa sellaista yhteisesti toteutettua järjestelmää, joka olisi suunniteltu vastaamaan erityisesti Itämeren alueen omiin ympäristöhaasteisiin.
Although the Baltic Sea is one of the most scientifically investigated sea areas in the world and the Baltic Sea environmental research community has access to a number of programmes under the EU RTD Framework Programme, there is clearly a lack of trans-boundary research consultation, planning, coordination and concerted action and currently no jointly implemented scheme exists, that would be specifically tailored to address the environmental challenges of the Baltic Sea region itself.
Pitkäaikaisen koordinoinnin ja yhteistyön varmistamiseksi Itämeren jäsenvaltioiden tiedeyhteisöjen välillä käynnistivät Itämeren alueen kahdeksan EU-jäsenvaltiota (Tanska, Viro, Suomi, Saksa, Latvia, Liettua, Puola ja Ruotsi, jäljempänä "osallistuvat maat") Itämeren yhteisen tutkimusohjelman (BONUS), johon yhteisö osallistuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 185 artiklan (entinen EY:n perustamissopimuksen 169 artikla) nojalla.
In order to achieve a durable coordination and cooperation among the Baltic Sea Member States´ scientific communities, 8 EU Baltic Sea Member States (Denmark, Estonia, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland, Sweden, from now on the "Participating States") have initiated a Joint Baltic Sea Research Programme (BONUS), with participation of the Community, based on Article 185 of the Treaty on the Functioning of the European Union (former Article 169 of the EC Treaty).
BONUS-ohjelma integroi osallistuvien valtioiden kansalliset tutkimusohjelmat ja -toimet yhteen yhteiseen tutkimusohjelmaan sekä tukee erityisesti Itämeri-strategian, yhteisön meristrategian ja -politiikan sekä vesipolitiikan puitedirektiivin tutkimus- ja ympäristötavoitteita.
BONUS will integrate the national research programmes and activities of the Participating States into a single joint research programme, in particular supporting the research and environmental objectives of the Baltic Sea Strategy, the Marine and Maritime Strategy and the Water Framework Directive.
Yksi tämän aloitteen tärkeimmistä tavoitteista on eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) Itämeren alueelle perustamisen ja sen jäsentämisen tukeminen.
One of the main purposes of this initiative is to help the establishment and structuring of ERA in the Baltic Sea Region.
BONUS on jatkoa aiemmille ohjelmille BONUS ERA-NET (2004–2006) ja ERA-NET PLUS (2007–2011) ja sillä viedään integrointia entistä pidemmälle ja poistetaan esteitä osallistuvien valtioiden kansallisesti rahoitettujen tutkimusjärjestelmien väliltä.
BONUS will follow-up previous programs BONUS ERA-NET (2004-2006) and ERA-NET PLUS (2007-2011), increasing the level of integration and removing barriers between nationally funded research systems of Participating States.
BONUS-ohjelman odotetaan edistävän merkittävästi edellä mainittujen Itämeri-strategioiden ja -politiikkojen täytäntöönpanoa.
BONUS is expected to make a significant contribution to the implementation of the above-mentioned Baltic Sea strategies and policies.
BONUS-ohjelman tavoitteet ovat yhdenmukaiset seitsemännen puiteohjelman "Yhteistyö"-erityisohjelmaa hallitsevan tavoitteen, eli kestävän kehityksen tukemisen, kanssa sekä ympäristötutkimuksen erityisten päämäärien kanssa, joita ovat muun muassa ympäristöriskien ehkäiseminen, meriympäristöjen hoitaminen sekä luonnonvarojen ja ihmisen aikaansaamien resurssien ja biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja kestävä hallinta.
The objectives of BONUS are coherent with the overarching aim of Seventh Framework Programme (FP7) Specific Programme "Cooperation" - namely to contribute to sustainable development - as well as with specific aims of environmental research, inter alia prevention of environmental risks, management of marine environments, conservation and sustainable management of natural and man-made resources and biodiversity.
Osallistuvat maat ovat sopineet, että BONUS-ohjelman erityisenä täytäntöönpanorakenteena toimii eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä, eli Helsinkiin, Suomeen perustettu BONUS EEIG (Baltic Organisations Network for Funding Science).
The Participating States have agreed that the dedicated implementation structure of BONUS will be a European Economic Interest Grouping, namely Baltic Organisations Network for Funding Science (BONUS EEIG), established in Helsinki, Finland.
Esittelijä pitää tervetulleena komission ehdotusta myöntää BONUS-ohjelmalle enintään 50 miljoonaa euroa rahoitustukea koko sen keston aikana (7 vuotta).
The rapporteur welcomes the Commission proposal to make a financial contribution of up to € 50 million for the duration of whole BONUS Programme (7 years).
Esittelijä korostaa, että BONUS-ohjelman täytäntöönpanon pitäisi tapahtua mahdollisimman yksinkertaisesti, ripeästi ja tehokkaasti ja niin, että vältetään tarpeettomat rasitteet ja virkavaltaisuudet.
The rapporteur underlines, that the implementation of BONUS should be as simple, quick and efficient as possible, avoiding unnecessary burdens and red tape.
Esittelijä painottaa Venäjän federaation tutkijoiden osallistumisen merkitystä.
The rapporteur stresses the importance of involvement of researchers from the Russian Federation.
Suuri osa Itämeren valuma-alueesta sijaitsee Venäjän federaation rajojen sisäpuolella ja maalla on siksi merkittävä välitön vaikutus meren ekosysteemiin.
A large part of the Baltic Sea basin lies within boundaries of Russian Federation, thus having a significant direct influence on the ecosystem of the sea.
Venäjän federaation tutkijat ovat jo osallistuneet aktiivisesti aiempiin ERA-NET-ohjelman Itämeri-hankkeisiin ja tätä yhteistyötä olisi edistettävä, pitäen mielessä, että yhteistyö ympäristön ja tutkimuksen aloilla muodostaa yhden EU–Venäjä-kumppanuussopimuksen kulmakivistä.
Researchers from Russian Federation have been already actively involved in previous ERA-NET Baltic Sea projects and this cooperation should be encouraged, bearing in mind that cooperation in the field of environment and research is one of the cornerstones of EU-Russia partnership agreement.
Yhteisön osallistumista BONUS-ohjelmaan koskeva komission ehdotus myötäilee myös Euroopan parlamentin pyrkimyksiä parantaa tutkimustoiminnan koordinointia jäsenvaltioiden välillä ja yhteisön tasolla seitsemännen puiteohjelman yhteydessä ja välttää tutkimustoimien hajanaisuutta ja päällekkäisyyksiä.
The Commission proposal for the participation by the Community in BONUS is also in accordance with the wish of Parliament to improve the coordination of research activities between Member States and on Community level within the scope of FP7 and to avoid fragmentation and overlapping competencies.
BONUS-ohjelma on erityishuomion arvoinen, sillä se voi tarjota arvokkaan ensimallin tuleville muille alueellisen ja yhteistä eurooppalaista lisäarvoa tarjoavan tutkimusyhteistyön muodoille, kuten muun muassa Tonavan, Välimeren ja Pohjanmeren alueilla toteutettavalle yhteistyölle.
BONUS deserves special attention, as it can be a valuable forward-looking model for other forms of future regional research cooperation with common European value, such as those in the regions of the Danube, the Mediterranean Sea, the North Sea etc.
Esittelijä on täysin yhtä mieltä komission kanssa siitä, että BONUS-ohjelman ja sen hallinnollisten rakenteiden on oltava ehdottomasti seitsemännen puiteohjelman periaatteiden mukaisia.
The rapporteur fully agrees with the Commission, that the BONUS program and its administrative architecture should be fully in line with principles of the Seventh Framework Program.
Esittelijä toteaa myös, että seitsemännessä puiteohjelmassa muun muassa rohkaistaan turvautumaan joustavampiin ja vapaammin käytettäviin rahoitusjärjestelyihin eri toimien tukemiseksi ja lisäämään osallistujien itsenäisyyttä hallinnoinnissa
The rapporteur also notes, that, inter alia , the Seventh Framework Program encourages funding schemes with more flexibility and freedom, to support the different actions, and that stronger management autonomy should be granted to participants
Esittelijä katsoo, että kahteen BONUS-ohjelman rakenteelliseen tekijään – kahden vaiheen järjestelmä ja yhteisen budjetin käyttö – on sovellettava joustavaa ja erityisesti niitä varten suunniteltua lähestymistapaa.
In the view of the rapporteur, two aspects of the structure of BONUS - namely the two phase system and use of common pot - need a flexible and specifically designed approach
Komission ehdotuksen mukaan BONUS-ohjelma olisi toteutettava kahdessa erillisessä vaiheessa (kaksivaiheinen rakenne): kaksi vuotta kestävän strategiavaiheen aikana luodaan asianmukaiset kuulemisfoorumit sidosryhmien aktiivista osallistumista varten, laaditaan strateginen tutkimuslinjaus ja laajennetaan ja tarkennetaan täytäntöönpanosääntöjä; tämän jälkeen käynnistetään vähintään viisi vuotta kestävän toteutusvaiheen aikana ainakin kolme yhteistä ehdotuspyyntöä, joiden perusteella on määrä rahoittaa strategisesti suunnattuja aloitteen erityistavoitteisiin paneutuvia BONUS-hankkeita.
According to the Commission proposal, BONUS should be implemented in two distinct phases ("two phase structure"): an initial strategic phase, lasting two years, during which appropriate consultation platforms for active stakeholder involvement will be set-up, a Strategic Research Agenda prepared, and precise Implementation Modalities will be further broadened; followed by an implementation phase of a minimum of five years, during which a minimum of three joint calls will be launched in view of funding strategically targeted BONUS Projects specifically addressing the objectives of the initiative.
Esittelijä tähdentää, että strategianvaiheen tärkeyttä ei pidä missään tapauksessa aliarvioida, sillä se auttaa luomaan hankkeelle sopivimman ja nimenomaan sille suunnitellun rakenteen ja tuottaa arvokasta toteutusvaiheen lähtökohdista.
The rapporteur stresses, that the importance of the strategic phase should in any case not be underestimated, because it helps to create the most suitable and tailored architecture of the project and delivers valuable input to the implementation phase.
On kuitenkin olennaista, että kaksivaiheisen rakenteen täytäntöönpano ei johda ohjelman äkkinäiseen keskeytymiseen ensimmäisen ja toisen vaiheen välillä, sillä se vaikuttaisi kielteisesti varsinaiseen tutkimustoimintaan.
However, it is vital that the implementation of the two phase structure should not create an abrupt interruption of the programme between the first and second stage since this would have negative impact on substantial research.
Kaksivaiheisen rakenteen käyttö on uusi asia, sillä sitä ei ole aiemmin sovellettu 169 artiklan (uusi 185 artikla) mukaisissa ohjelmissa.
The use of the two phase structure is a novelty, because it has never been used in Article 169 (new Article 185) programs.
Esittelijä hyväksyy komission ja osallistuvien valtioiden tapaan tämän uuden räätälöidyn lähestymistavan.
The rapporteur accepts in line with the Commission and the Participating States this new tailored approach.
Esittelijä arvostaa myös edeltävillä BONUS ERA-NET - ERA-NET PLUS -ohjelmilla saavutettua menestystä, niiden erinomaisia tuloksia ja niille annettuja loistavia arvioita ja arvosanoja, ja katsoo, että ne tarjoavat hyvän lähtökohdan olettaa, että strategiavaihe voidaan saada päätökseen nopeammin kuin kahdessa vuodessa.
The rapporteur also appreciates the success of previous BONUS ERA-NET and ERA-NET PLUS programs, with its remarkable results and excellent evaluation and notes, that it provides a good basis to assume, that the strategic phase can be concluded in less than two years time.
Tämä on keskeisen tärkeä kysymys, sillä strategiavaiheen kahden vuoden kestoa ei ehkä voida sovittaa yhteen nykyisen ohjelman kanssa.
This is a vital point, since the two years duration of the strategic phase might not be exactly compatible with the current programme.
Kaikkien käynnissä olevien BONUS-hankkeiden on määrä päättyä vuonna 2011, mikä aiheuttaa tauon nykyisen ERA-NET PLUS -ohjelman päättymisen ja uuden BONUS-ohjelman täytäntöönpanon alkamisen välillä.
All ongoing BONUS projects are due to end in 2011, thus creating a gap between the end of current ERA-NET PLUS and the start of implementation of the new BONUS.
Tämä saattaa vaikuttaa hyvin kielteisesti tutkimusryhmien toimintaan ja niiden menestysmahdollisuuksiin (ryhmiä on tällä haavaa 16 ja niissä on yli 400 tutkijaa).
This may have a very negative impact to the functioning and potential of the research groups (currently 16 groups with more than 400 researchers).
Esittelijä ehdottaa siksi strategiavaiheesta toteutusvaiheeseen siirtymisen virtaviivaistamista ja strategiavaiheen laadun arvioimista ja mahdollisten parannusehdotusten esittämistä.
As a result, the rapporteur proposes a streamlined transfer from strategic to implementation phase, with assessment of the quality of strategic phase and possible suggestions for improvements.
Esittelijä ehdottaa myös strategiavaiheen keston lyhentämistä, jotta toteutusvaihe voi käynnistyä vuoden 2012 alussa ja jotta pienennetään myöhäisestä käynnistymisestä johtuvan tieteellisten valmiuksien häviämisen riskiä.
Secondly, the rapporteur suggest a shorter timeframe for the strategic phase, in order to allow the start of implementation phase from the beginning of 2012 and to reduce the risk of shrinkage of scientific capacity due to its late initiation.
Tosiasiallinen / virtuaalinen yhteisbudjetti
Real / virtual common pot
Komission ehdotuksessa on kaikki osallistuvat valtiot velvoitettu suorittamaan maksuosuutensa tosiasialliseen yhteisbudjettiin, josta tutkimustoimien rahoitus on määrä ottaa.
In the Commission's proposal all participating states are obliged to contribute to a real common pot, out of which the research activities will be funded.
Komissio katsoo, että tosiasiallisen yhteisbudjetin käyttö on ainoa keino hallinnoida yhteistyöhankkeita ja varmistaa, että rahoituksen aito yhdentyminen tuo eurooppalaista lisäarvoa.
In the Commission's view, the use of a real common pot is the one and only way to operate collaborative projects and to ensure true financial integration with European ´added value´.
Vaikka yhteisbudjetti onkin yhteisön kannalta suositeltava toimintatapa, on mahdollista, että eräissä osallistuvissa valtioissa tutkimusvarojen siirtämiseen ulkomaille liittyy tiettyjä lainsäädännöstä ja perustuslaista johtuvia ongelmia.
While a common pot, from a Community point of view, is indeed preferable, there might be certain legal and constitutional problems in some Participating States to transfer research funds abroad.
Esittelijä ehdottaa mahdolliseksi ratkaisuksi sitä, että BONUS-ohjelmaa koskeva yhteisön rahoitusosuus ja osallistuvien valtioiden sitä varten suorittamat käteismaksut on pääsääntöisesti yhdistettävä, jolloin BONUS EEIG hallinnoi keskitetysti tätä rahoitusta.
As a possible solution, the rapporteur suggests that the Community financial contribution and the cash contribution of the Participating States to BONUS shall, as a general rule, be pooled and administered centrally by the BONUS EEIG.