natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komissio hyväksyi äskettäin kaupunkiasioiden horisontaaliseen ulottuvuuteen ja tiiviimpään koordinointiin liittyvän tiedonannon Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys KOM(98) 605 lopullinen. .
As far as the horizontal dimension and a closer co-ordination of urban matters are concerned, the Commission recently adopted the communication Sustainable urban development in the European Union: a framework for action COM(98) 605 final. .
Asiakirjassa osoitettiin, että komission yksiköiden välinen ryhmä tarkastelee edelleen kaupunkiasioiden vaikutuksia yhteisön politiikkaan ja välineisiin kaupunkiasioiden tiedostamisen ja yhdentämisen lisäämiseksi.
This indicated that an interservice group in the Commission will continue to examine the urban implications of Community policies and instruments with a view to further strengthening their urban sensitivity and integration.
Ryhmä seuraa erityisesti toimintakehyksen toteuttamista.
It will in particular monitor progress in the implementation of the framework for action.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0064/99
WRITTEN QUESTION E-0064/99
esittäjä(t): Carlos Robles Piquer (PPE) komissiolle
by Carlos Robles Piquer (PPE) to the Commission
Aihe: Ydinvoimaa koskeva yhteisön näkökanta
Subject: Community approach to nuclear energy
Samanaikaisesti kun jotkut maat pyrkivät purkamaan ydinvoimalaitoksiaan osoittaen tällä tavoin tämän energianlähteen hiipumista länsimaissa, ydinvoiman puolustajat ennustavat sen väistämätöntä uudelleentulemista ennen kuin kaksikymmentä vuotta on kulunut.
Whilst the attempts by some countries to dismantle their nuclear installations indicate the shift away from this energy source in the West, its supporters predict its inevitable resurgence within twenty years.
Enemmän tunteisiin kuin järkeen perustuva keskustelu vaikuttaa nykyhetkeen ja odotuksiin vähemmän saastuttavasta energianlähteestä kuin hiilellä, polttoaineella tai maakaasulla tuotettu sähkö.
The debate, based on emotional rather than rational arguments, has practical repercussions and raises expectations that a cleaner energy source will be developed than the use of coal, oil or natural gas to generate electricity.
Voiko komissio sille lainsäädännön nojalla kuuluvien ydinvoimaan liittyvien velvollisuuksien vuoksi kertoa, miten se on aikaisemmin ja miten se aikoo tulevaisuudessa selittää yhteisön kansalaisille ydinvoiman tarjoamat todelliset mahdollisuudet ja sillä ratkaistavat ongelmat, kun otetaan huomioon, että energian maailmanlaajuinen kysyntä on jatkuvassa nousussa?
Given the responsibility placed on it in the field of nuclear energy by virtue of the corresponding legal texts, will the Commission say what approach it has adopted and will adopt with a view to pinpointing accurately for Community public opinion the genuine assets of nuclear energy and the problems it can resolve, at a time when worldwide energy demand is on the increase?
Komission jäsenen Christos Papoutsisin komission puolesta antama vastaus
Answer given by Mr Papoutsis on behalf of the Commission
(3. maaliskuuta 1999)
(3 March 1999)
Komissio on tarkastellut siviilikäyttöisen ydinvoiman nykyistä ja tulevaa merkitystä yhteisön ja koko maailman energiantuotannon kannalta tiedonannossaan Euroopan unionin ydinenergiateollisuudesta (Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan mukainen ohjeellinen ydinenergiaohjelma) KOM(97) 401 lopullinen. .
The current and future part played by civil nuclear energy in the Community's and the world's energy supplies was examined by the Commission in its communication on the nuclear industries in the European Union: an illustrative nuclear programme within the meaning of Article40 of the Euratom Treaty COM(97) 401 final. .
Asiakirjassa tarkastellaan erityisesti ydinenergiateollisuuden pääpiirteitä ja tuodaan esiin haasteet, joihin sen on vastattava.
This document examines, in particular, the main characteristics of the nuclear industry and identifies the challenges that it must meet.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0068/99
WRITTEN QUESTION E-0068/99
esittäjä(t): Esko Seppänen (GUE/NGL) komissiolle
by Esko Seppänen (GUE/NGL) to the Commission
Aihe: Ruotsista Suomeen maksettujen eläkkeiden kaksoisverotus
Subject: Double taxation of pensions paid from Sweden to Finland
Olemme yhdessä suomalaisen kansanedustajan Esko-Juhani Tennilän kanssa kirjoittaneet komissiolle ja pyytäneet sitä selvittämään, loukkaako Suomen viranomaisten verotuskäytäntö, jonka mukaan Ruotsista maksettavia eläkkeitä verotetaan, kansalaisten vapaata liikkuvuutta EU-alueella.
Together with Esko-Juhani Tennilä, Member of the Finnish Parliament, I have written to the Commission asking it to ascertain whether the Finnish authorities' practice of taxing pensions paid from Sweden violated citizens' freedom of movement within the EU.
Sen lisäksi olen tehnyt asiasta kaksi kirjallista kysymystä, joihin antamissaan vastauksissa komissio on ilmoittanut tutkivansa asiaa ja ilmoittavansa kantansa syksyllä 1998.
In addition, I have tabled two written questions on the subject, in reply to which the Commission said that it was looking into the matter and would inform me of its position in autumn 1998.
Mitään vastausta ei ole vielä annettu.
No answer has yet been given.
Mikä on komission kanta asiaan?
What is the Commission's position on the subject?
Komissio ei ole havainnut mitään ristiriitaa yhteisön lainsäädännön ja sen tavan välillä, jolla Ruotsista maksettavia eläkkeitä on Suomessa aikaisemmin verotettu ja edelleen verotetaan.
The Commission cannot see any incompatibility with Community law of the manner in which Swedish pensions have been taxed in Finland in the past and are taxed today.
Verotuksen erilaisuus jäsenvaltioissa johtuu yleensä siitä, että yhteisön tuloverotus ei ole yhdenmukainen.
In general, the fact that taxes differ from one Member State to another is a consequence of the absence of harmonisation of income taxes at Community level.
Komission mielestä nämä erot eivät ole ristiriidassa henkilöiden vapaan liikkuvuuden kanssa, vaikkakin verorasitukset voivat mahdollisesti vaikuttaa kansalaisten päätökseen siitä, missä jäsenvaltiossa hän asuu.
The Commission does not consider these differences to be in conflict with the free movement of people, even if tax burdens can conceivably influence a citizen when deciding in which Member State to live.
Ruotsista eläkettä saavien Suomen kansalaisten osalta tilanne on käytännössä se, että näistä eläkkeistä vähennetään 25 prosentin lähdevero, jos eläke on suurempi kuin 40 000 Ruotsin kruunua (± 4.500 €).
As regards the concrete situation of Finnish residents who receive Swedish pensions, these pensions are paid after deduction of 25 % Swedish withholding tax applied to the pension beyond the allowance of SKR 40 000 (± € 4 500 ).
Pohjoismaiden sopimuksen tulo- ja varallisuusverosta 18 artiklan 1 kohdan (yhdenmukaiset vuosien 1989 ja 1996 versioissa) mukaan näitä eläkkeitä verotetaan ainoastaan Ruotsissa ja ne on näin ollen vapautettu verotuksesta Suomessa.
Under Article 18(1) of the Nordic income and capital tax convention (identical in the 1989 and 1996 versions) such pensions are only taxable in Sweden, thus exempted from tax in Finland.
Kuitenkin kyseisen yleissopimuksen 25 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaan Suomi voi sisällyttää tämän eläkkeen Suomessa verotettavaan tuloon, mutta sen on hyväksyttävä kyseisestä eläkkeestä aiheutuva tuloveron osa vähennykseksi Suomen tuloverotuksessa.
However, by virtue of Article 25(3) (d) of that convention, Finland may include such pension in the Finnish tax base, but shall allow as a deduction from the Finnish tax on income that part of the income tax which is attributable to that pension.
Tosiasiassa Suomen säännöistä aiheutuu niin sanottu progressiivinen verovapaus .
In effect, the Finnish rules amount to what is known as exemption with progression .
Tämä vastaa kansainvälisen verolainsäädännön ja erityisesti taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) tuloa ja varallisuutta koskevan malliverosopimuksen yleisesti hyväksyttyjä periaatteita.
This corresponds to generally accepted principles of international tax law and in particular to the Organisation for economic cooperation and development (OECD) model tax convention.
Vuoteen 1997 voimassa olleen aikaisemman lainsäädännön mukaisesti Suomi sovelsi täsmällisesti verotusta koskevaa yleissopimusta.
Under the previous legislation in force until 1997, Finland applied exactly what is allowed in the tax convention.
Tämä johti kyseisten eläkeläisten epätyydyttävänä pitämään tulokseen, koska Ruotsiin maksettu vero jäi eläkeläisen maksettavaksi, jos Ruotsin eläkkeestä kantama vero oli korkeampi kuin Suomen kantama vero siitä tulon osasta.
This led to a result considered unsatisfactory by the pensioners concerned, as the Swedish surplus tax remained at the charge of the pensioner, if the Swedish tax on the pension was higher than the Finnish tax on that part of the income.
Tilanteen korjaamiseksi muutettiin Suomen tuloverolain 136 pykälän 3 momenttia veronmaksajan eduksi vuonna 1997.
In order to remedy this situation, section 136(3) of the Finnish income tax act has been modified in favour of the taxpayer in 1997.
Nyt Ruotsiin maksetun veron katsotaan sisältyvän kokonaisverovelvollisuuteen Suomessa niissä tapauksissa, joissa tähän asti maksettiin veroa Ruotsiin.
Now Swedish tax is fully imputed on the overall Finnish tax liability in those cases where so far Swedish surplus tax remained.
Näin ollen yhdistetty Ruotsin ja Suomen verotaakka ei enää voi olla korkeampi kuin jos kaikki tulo olisi verotettavaa ainoastaan Suomessa.
Thus the combined Swedish and Finnish tax burden can no longer be higher than if the whole income were taxable in Finland only.
Näissä olosuhteissa komissio ei katso aiheelliseksi puuttua Suomen viranomaisten toimintaan niiden harjoittaman käytännön tai sen perustana olevien periaatteiden kyseenalaistamiseksi oikeudellisin tai poliittisin perustein.
Under these circumstances, the Commission does not see any reason to intervene with the Finnish authorities in order to challenge under legal or political grounds their practice or the underlying principles.
Suomi ei kuitenkaan hyvitä Ruotsin veroja niiden eläkeläisten osalta, joiden veronmaksuvelvollisuus on Suomessa alhaisempi kuin Ruotsin vero.
However, Finland does not reimburse Swedish tax in the case of pensioners whose Finnish tax liability is lower than the Swedish tax.
Näissä tapauksissa Ruotsissa olevien suomalaisten eläkeläisten olisi ehkä vedottava yhteisöjen tuomioistuimen EY:n perustamissopimuksen tulkintaan sen 18. helmikuuta 1995 antamassa tuomiossa (asia C-279/93 - Schumacker) ja heitä olisi ehkä kohdeltava verotuksen osalta kuin he olisivat Ruotsin kansalaisia.
In such cases Finnish pensioners should benefit in Sweden from the interpretation of the EC Treaty given by the Court of justice in its judgement of 18 February 1995 (C-279/93 - Schumacker) and might need to be treated for tax purposes as if they were residents.
Tässä suhteessa komissio on kirjoittanut Ruotsin viranomaisille pyytäen selvitystä siitä, millä tavalla Schumacker-tuomiossa määrättyjä periaatteita noudatetaan Ruotsin verolainsäädännössä.
In this respect, the Commission has written to the Swedish authorities asking them to explain in which way the principles set out in the Schumacker judgment are respected by the Swedish tax legislation.
Yhteisön lainsäädäntö kattaa tilanteet, joissa esiintyy ristiriitoja siitä, minkä jäsenvaltion toimivaltaan sosiaaliturvamaksujen periminen kuuluu.
Conflicts as to the competence of which Member State is entitled to levy social security contributions are governed by Community law.
Sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) 1408/71 sekä asetuksen (ETY) 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) 574/72 muuttamisesta ja saattamisesta ajan tasalle 2 päivänä joulukuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) 118/97 EYVL L 28, 30.1.1997 . mukaisesti työkyvyttömyys- tai vanhuuseläkettä saavilta eläkeläisiltä perittävien terveydenhuoltomaksujen osalta komissio on sitä mieltä, että tämä periminen olisi yhteisön lainsäädännön vastaista, jos sitä peritään Suomessa asuvalta eläkeläiseltä, joka ei saa Suomen lainsäädännön mukaista työkyvyttömyys- tai vanhuuseläkettä mutta saa muun jäsenvaltion lainsäädännön mukaista työkyvyttömyys- tai vanhuuseläkettä.
In the case of health care contributions levied on pensioners benefiting from invalidity or old-age pensions falling under Council Regulation (EC) 118/97 of 2 December 1996 amending and updating Regulation (EEC) 1408/71 on the application of social security schemes to employed persons, to self-employed persons and to members of their families moving within the Community and Regulation (EEC) 574/72 laying down the procedure for implementing Regulation (EEC) 1408/71 OJ L 28, 30.1.1997 . , it is the view of the Commission that such a levy would be contrary to Community law if levied on a pensioner resident in Finland without being the beneficiary of an invalidity or old-age pension under Finnish legislation but the beneficiary of an invalidity or old-age pension under the legislation of another Member State.
Asetuksen säännösten mukaan suomalaisen laitoksen olisi sellaisessa tapauksessa pakko huolehtia eläkeläisen terveydenhuollosta ainoastaan toisen jäsenvaltion vastaavan laitoksen puolesta.
According to the provisions of the Regulation the Finnish institution would, in such a case, be obliged to provide the health care to the pensioner but on behalf of the institution in the other Member State.
Asetuksen säännökset eivät kuitenkaan estä Suomea perimästä sosiaaliturvamaksuja eläkeläisiltä, jotka saavat myös työkyvyttömyys- tai vanhuuseläkettä Suomen lainsäädännön mukaisesti, koska siinä tapauksessa Suomen laitos huolehtii etuuksista omalla kustannuksellaan.
However, for pensioners benefiting also from an invalidity or old-age pension under Finnish legislation the provisions of the Regulation do not oppose the levy of social security contributions by Finland, as in such a case benefits would be provided by the Finnish institution at its own expense.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0069/99
WRITTEN QUESTION E-0069/99
esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle
by Roberta Angelilli (NI) to the Commission
Aihe: Maaseutumatkailua koskevien tukien epääminen pääomayrityksiltä Sisiliassa
Subject: Exclusion of capital companies from agritourism grants in Sicily
Torresalsa turistica SpA -yritys on esittänyt Euroopan komissiolle valituksen, koska siltä on evätty maaseutumatkailun parissa Sisiliassa toimiville maatilayrittäjille myönnettävät tuet sillä perusteella, että kyseinen yritys on pääomayritys.
Torresalsa turistica SpA has lodged a complaint with the Commission on the grounds that it has been excluded from the grants to farmers for agritourism measures in the region of Sicily because it constituted in the form of a capital company.
Mainittuja tukia on kuitenkin myönnetty kaikille muille maatilayrittäjille - sekä yksityisille että yrityksille - osana yhteisön direktiivien edistämää kannustuspolitiikkaa.
The grants concerned are made to all other individual farmers or associations of farmers as part of the incentives policy promoted by Community directives.
Tämä johtaa väistämättä yritysten juridiseen muotoon perustuvaan eriarvoiseen kohteluun.
This inevitably involves differential treatment based solely on the legal form of the firm concerned.
Eriarvoista kohtelua harjoitetaan myös alueen perusteella, ottaen huomioon, että Italian muilla alueilla pääomayritykset voivat kuitenkin saada edellä mainittuja tukia.
The discrimination is also regional in that capital companies in other regions of Italy are eligible for the grants in question.
Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ensimmäinen jaosto vahvisti 18. joulukuuta 1986 antamassaan vastaavanlaista tapausta koskevassa tuomiossaan, että jäsenvaltiot eivät voi evätä yhteisön direktiivin mukaista tukea juridiselta henkilöltä ainoastaan tämän juridisen muodon perusteella, koska se olisi vastoin perustamissopimuksen 40 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua syrjimättömyyden periaatetta.
In its judgment of 18 December 1986 in a similar case the European Court of Justice (First Chamber) ruled that Member States are not permitted to withhold from legal persons the benefit of provisions of a Community directive solely because they have assumed a certain legal form as this would conflict with the principle of non-discrimination enshrined in Article 40(3) of the Treaty.
Lisäksi on korostettava, että tällainen syrjintä ei perustu mihinkään lainsäädännölliseen tekstiin vaan pelkästään keinotekoiselta vaikuttavaan hallinnolliseen tulkintaan.
It should also be pointed out that discrimination of this kind is not sanctioned by any law but arises from an administrative interpretation that appears to be completely arbitrary.
Tämä näkemys on myöhemmin vahvistettu EY:n perustamissopimuksen 40 artiklan 3 kohdan toiseen alakohtaan viitaten tuomioistuimen 15. lokakuuta 1992 antamassa tuomiossa C-162/91 sekä sen 6. marraskuuta 1997 antamassa tuomiossa C-164/96.
This view was subsequently confirmed by the Court of Justice, with reference to the second paragraph of Article 40(3) of the EEC Treaty, in its judgments of 15 October 1992 in Case C-162/91 and 6 November 1997 in Case C-164/96.
Voiko komission näin ollen kertoa: 1.
The Commission: 1.
Mihin toimiin se aikoo asiassa ryhtyä? 2.
What action does it intend to take in this case? 2.
Mitä seurauksia Torresalsa turistica SpA -yrityksen esittämällä valituksella on ollut tai tulee olemaan? 3.
What impact has the complaint by Toresalsa turistica SpA had or what effect is it having? 3.
Mikä on komission näkemys asiasta?
What are it's views on this matter?
(11. maaliskuuta 1999)
(11 March 1999)
Komissio päättää menettelyn jatkamisesta Italian vastauksen perusteella.
The Commission will decide what further action to take in the light of Italy's reply.
Valituksen tehneelle yritykselle on ilmoitettu komission tähänastisista menettelyistä.
The complainant company has been informed of the steps taken by the Commission to date.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0072/99
WRITTEN QUESTION E-0072/99
esittäjä(t): Umberto Bossi (NI) komissiolle
by Umberto Bossi (NI) to the Commission
Aihe: Italian Istituto Poligrafico
Subject: Italy's Istituto Poligrafico
Italian Istituto Poligrafico on tarkastelun alaisena yhteisön antitrust-lakien mahdollisesta rikkomisesta.
Italy's Istituto Poligrafico is under scrutiny on the grounds that it may have fallen foul of European anti-trust law.
Euroopan komissio selvittää parhaillaan pääomasiirtoja, erityisesti vuoden 1996 alussa Cartiere Milianin (jossa Istituto Poligraficolla on 97,34 prosentin määräysvalta) hyväksi tehtyä pääomalisäystä, ja liiketoimintaan liittyviä etuja, joita Istituto Poligrafico on mahdollisesti saanut tekemällä yksinoikeussopimuksia Italian valtion kanssa.
The Commission is investigating injections of capital, in particular the one received at the beginning of 1996 by Cartiere Miliani (which is 97,34 % controlled by the Istituto Poligrafico), and the commercial advantages which the Istituto Poligrafico is reportedly able to secure as a result of its exclusive contracts with the Italian Government.
Tällainen toiminta on valtionapuja koskevien sääntöjen vastaista.
Such practices may contravene the rules relating to state aid.
Euroopan komissio katsoo Italian hallitukselle osoittamassaan kirjeessä, että Poligraficolle ja sen hallinnassa olevalle yritykselle vuonna 1996 myönnettyyn 54 miljardin liiran pääomalisäykseen voi sisältyä valtionapuja.
In a letter to the Italian Government the Commission takes the view that the 54 billion lire increase in capital granted in 1996 to the Istituto Poligrafico and to the company it controls may constitute state aid.
Tähän uuteen toimenpiteeseen näyttää siten sisältyvän valtionapua, sillä se ei vaikuta sen tyyppiseltä investoinnilta, jonka yksityinen sijoittaja tekisi markkinataloudessa.
This act therefore appears to constitute state aid insofar as it does not seem like the type of investment which would have been made by a private investor in a market economy.
Kirjeen lopussa Euroopan komissio toteaa, että ilman tällaisia tukia Poligrafico ja sen hallinnassa olevat yritykset, Cartiere Miliani ja Verres, olisivat kirjanneet huomattavia tappioita.
At the end of its letter the Commission points out that, without such aid, the Istituto Poligrafico and the companies it controls (Cartiere Miliani and Verres) would have recorded substantial losses.
Voiko komissio selvittää, millä perustein Italian valtio on oikeuttanut Italian Istituto Poligraficon taloudellisen toiminnan?
Can the Commission state the reasons put forward by the Italian Government to justify the financial dealings involving the Istituto Poligrafico?
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jos Istituto Poligraficon todetaan rikkoneen yhteisön antitrust-lakeja?
What action would the Commission take if the Istituto Poligrafico were to be found guilty of contravening European anti-trust laws?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0086/99
WRITTEN QUESTION E-0086/99
Aihe: Suurnopeusjunaradan Madrid-Zaragoza-Barcelona yksityinen rahoitus
Subject: Private sector funding for the Madrid-Saragossa-Barcelona stretch of the high-speed railway
Käytännössä tämä malli saattaa merkitä, että työt valmistuvat ja rata otetaan käyttöön suunniteltua aikaisemmin, koska julkinen rahoitus ei yksin määrää hankkeen toteutumista.
In practical terms, such an arrangement could mean completing construction work ahead of schedule and opening the stretch earlier than originally planned, insofar as the implementation of the project would not be dependent solely on the availability of funding from state budgets.
Onko komissio toteuttanut joitakin toimenpiteitä tämän suhteen?
Has the Commission taken any action in this regard?
Onko Espanjan hallitus ilmaissut olevansa kiinnostunut tästä yhteistyön mallista, jossa julkinen ja yksityinen sektori toteuttavat hankkeen yhteistyössä?
Has the Spanish Government signalled to the Commission any interest in implementing such an arrangement, involving cooperation on the project between the public and private sectors?
Komission jäsenen Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus
Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission
Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä Euroopan laajuisen liikenneverkon (T-TEN) hankkeissa koskevassa komission neuvostolle ja parlamentille antamassa tiedonannossa KOM(97) 453 lopullinen. yksilöitiin useita mahdollisia PPP-hankkeita.
In the Commission's communication to the Council and Parliament on public-private partnerships (PPP) in trans-European transport network (TETN) projects COM(97) 453 final. a number of projects were identified as potential PPPs.
Niihin kuului hankkeita, jotka eivät olleet niiden neljäntoista hankkeen joukossa, joille oli annettu ensisijainen asema T-TEN -ohjelmassa.
They included projects which were not on the list of fourteen that were given priority for development under the TETNs framework.
Kuten komissio on luvannut, se keskustelee edelleen näistä hankkeista jäsenvaltioiden kanssa ja rohkaisee hallitusta soveltamaan julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä infrastruktuurihankkeisiin aina kun se on mahdollista ja asianmukaista.
The Commission continues to discuss these projects with Member States, as it undertook to do, and to encourage government to consider the application of a PPP approach to infrastructure projects wherever possible and suitable.
Espanjan viranomaiset eivät ole tähän mennessä pyytäneet rahoitusta TEN-ohjelman budjetista tai muista yhteisön varoista julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä sisältävään hankkeeseen.
There has, so far, been no request submitted by the Spanish authorities for co-financing from the TEN's budget or other city funds of a project involving a public-private partnership.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0087/99
WRITTEN QUESTION E-0087/99
Aihe: Italian valtion painatuskeskus ja rahapaja
Subject: Istituto Poligrafico e Zecca dello Stato (IPZS) (Italian State Printing Works and Mint)