natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E. katsoo, että yritysten innovointikyky riippuu suuresti siitä, saavatko ne riittävästi rahoitusta, ja että nykyisestä talouskriisistä johtuvat luotonsaantivaikeudet uhkaavat rajoittaa rajusti yritysten ja varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) innovointitoimintaa,
E. whereas companies’ ability to innovate depends to a great extent on access to adequate financial resources, and the credit crunch caused by the current economic crisis threatens drastically to curtail corporate capacity for innovation, in particular for small and medium- sized enterprises (SMEs),
F. katsoo, että innovointi on keskeinen tekijä, jos halutaan selviytyä menestyksekkäästi EU:n nykyisistä suurista yhteiskunnallisista ja ekologisista haasteista ja täyttää sen strategiset poliittiset tavoitteet, jotka liittyvät muun muassa yrittäjyyteen, kilpailukykyyn, ilmastonmuutokseen, työllisyyteen, väestörakenteen muutokseen ja osallistavaan yhteiskuntaan,
F. whereas innovation is the key to successfully meeting the EU’s current grand societal and environmental challenges and realising its strategic political goals in areas including enterprise, competitiveness, climate change, employment, demographic change and an inclusive society,
G. katsoo, että Euroopan unioni ei kykene saavuttamaan vuoden 2020 energia- ja ilmastotavoitteitaan eikä varsinkaan tavoitteitaan vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 20 prosentilla, lisätä energiatehokkuutta 20 prosentilla ja tuottaa vähintään 20 prosenttia energiasta uusiutuvista energialähteistä, ellei vauhditeta puhtaan, kestävän ja tehokkaan energiateknologian kehittämistä ja laajamittaista soveltamista; katsoo, että tämä ulottuvuus olisi sisällytettävä täysimääräisesti tulevaan innovaatiostrategiaan,
G. whereas the European Union will not meet its energy and climate goals for 2020, and in particular its target to reduce greenhouse gas emissions by 20%, increase energy efficiency by 20% and reach a share of at least 20% of energy produced from renewable sources, without accelerating the development and widespread application of clean, sustainable and efficient energy technologies; whereas future innovation strategy should fully integrate this dimension,
H. katsoo, että tulevien ja nousevien teknologioiden (kuten kvanttiteknologia, biologiaa hyödyntävä tieto- ja viestintäteknologia ja nanoteknologia) tutkimus ruokkii innovaatioita, koska se vaikuttaa pitkän aikavälin kilpailukykyyn ja luo täysin uusia talouselämän toimialoja sekä kannustimia uusille yrityksille ja huipputeknologian pk-yrityksille,
H. whereas research into emerging and future technologies (such as quantum technologies, ICT technologies inspired by biology and nanotechnologies) is a springboard for innovation through its impact on long-term competitiveness, and whereas it creates entirely new areas of economic activity, while encouraging new industries and high-technology SMEs,
I. katsoo, että kestävän teknologian edistäminen ja lisärakentaminen on välttämätöntä yhtäältä EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseksi ja toisaalta siksi, että se voi hyödyttää EU:ta valtavasti työpaikkojen ja talouskasvun aikaansaamisessa,
I. whereas the promotion and development of sustainable technologies are not only essential for achieving the EU climate and energy targets but will also be of tremendous value to the Union in terms of future jobs and economic growth,
J. katsoo, että niukkojen resurssien epätasainen jakautuminen voi haitata innovaatioita; katsoo, että EU:n raaka-ainepolitiikassa olisi vastattava raaka-aineiden oikeudenmukaista saatavuutta koskeviin tärkeimpiin haasteisiin,
J. whereas an uneven distribution of scarce resources can hinder innovation; whereas the EU’s policy on raw materials should address the key challenges with regard to ensuring fair access,
K. katsoo, että edistämällä kestävää ja energiatehokasta teknologiaa voidaan lisätä EU:n energiahuoltovarmuutta tilanteessa, jossa resurssit käyvät yhä niukemmiksi,
K. whereas, in times of increasingly scarce resources, promoting sustainable, energy-efficient technologies will improve the EU’s energy supply security,
L. toteaa, että väestörakenteen muutos on suuri tulevaisuuden haaste, joka edellyttää myös uusia teknologisia ratkaisuja,
L. whereas demographic change will be one of the main challenges of the future, requiring, inter alia, new technological responses,
M. katsoo, että EU:n on koottava voimansa ja vahvistettava vahvuuksiaan teollisuudenaloilla, joilla sillä on hyvä kilpailuasema, sekä huolehdittava kansainvälisesti tasapuolisista toimintaedellytyksistä,
M. whereas the EU needs to pool its resources and reinforce its strengths in those sectors of industry in which it is well placed to compete and ensure a global level playing-field,
6. tukee ponnekkaasti komission näkemystä, että EU:n kansainvälisen kilpailukyvyn jatkuvaksi lisäämiseksi tarvitaan ehdottomasti keskeisiä kehitystä vauhdittavia teknologioita, ns. avainteknologioita, ja tulevien ja nousevien teknologioiden tutkimusta; kehottaa komission tavoin jäsenvaltioita pyrkimään sopimukseen avainteknologioiden käytön merkittävyydestä EU:ssa; korostaa tässä yhteydessä, että i) avainteknologiat, kuten mikro- ja nanoelektroniikka, fotoniikka, bio- ja nanoteknologia ii) uudet materiaalit ja iii) tulevat ja nousevat teknologiat voivat luoda suuria innovointimahdollisuuksia ja edistää siirtymistä tietopohjaiseen ja vähähiiliseen talouteen;
Wholeheartedly supports the Commission’s assertion that key enabling technologies and research on future and emerging technologies are vital prerequisites for enhancing the EU’s global competitiveness in a sustainable way; joins the Commission in calling on the Member States to reach agreement on the importance of using key enabling technologies in the EU; stresses in that regard that (i) key enabling technologies, such as microelectronics and nanoelectronics, photonics, biotechnology and nanotechnology,(ii) new materials, and (iii) new and future technologies can offer considerable potential for innovation and can contribute to the transition to a knowledge-based, low carbon economy;
15. korostaa ekoinnovaatioiden tärkeää roolia erityisesti resurssien käytön tehokkuuden lisäämisessä;
Stresses the important role played by eco-innovation, particularly in the context of raising resource efficiency;
18. korostaa tässä yhteydessä, että kaikessa klusteripoliittisessa toiminnassa olisi otettava huomioon yritysten, ja etenkin innovatiivisten pk-yritysten tarpeet, koska innovaatio on erittäin tärkeää yrittäjyyden tukemisen kannalta;
Emphasises, in that regard, that any cluster-policy measures should be taken on a basis that takes account of companies’ needs, including those of SMEs, especially those of innovating SMEs, given that innovation has a key role to play in promoting enterprise;
EU:n innovaatiorahoituksen lisääminen ja keskittäminen
Increasing and focusing EU financial support for innovation
Ohjelmien hallintorakenteen parantaminen
Improving programme governance structures
30. kehottaa komissiota varmistamaan myös, että EU:n sääntelykehyksellä tuetaan innovaatiota eikä muodosteta muutoksen estettä ja että relevantit sisäiset yksiköt ja pääosastot tekevät tehokasta yhteistyötä kaavaillun työryhmän kaltaisen rakenteen avulla, jotta innovaatiokysymyksiä käsiteltäisiin johdonmukaisesti ja kattavasti; edellyttää, että tämän olisi johdettava siihen, että EU:n innovaatiopoliittisten välineiden pirstoutuneisuus vähenee;
Calls, likewise, on the Commission to ensure that the EU regulatory framework supports innovation rather tha n constitu ting a barrier to change and that there is effective cooperation among the relevant internal services and directorates-general with the help of a structure such as the envisaged task force in order to give coherent and comprehensive consideration to innovation issues; insists that this should lead to less fragmented EU instruments in the field of innovation policy;
Kannustimia yksityiselle rahoitukselle
Encouraging private-sector financing
Yritysten, erityisesti pk-yritysten, toimintaedellytysten parantaminen
Improving the framework conditions for businesses, especially SMEs
44. katsoo, että samalla kun tehostetaan innovointitukea, on kevennettävä myös hakijoiden byrokraattista taakkaa; kehottaa komissiota byrokratian vähentämiseksi organisoimaan puiteohjelman prosesseja uudelleen ja luomaan käyttäjäraadin;
Considers that enhanced support for innovation must always be accompanied by a reduction in the red tape confronting applicants; calls on the Commission to eliminate red tape by re-engineering Framework Programme processes and by creating a users' board;
48. korostaa sopusoinnussa unionin innovaatiopolitiikan kanssa kehitettävän pk-yritysystävällisen yhteisöpatentin merkitystä EU-alueen talouselämälle;
Emphasises, in that regard, the significance for the European economy of developing an SME-friendly Community patent, in tune with the Union's policies on innovation;
51. korostaa, että tutkimuksen, innovoinnin ja koulutuksen osaamiskolmio on nähtävä yhtenä kokonaisuutena; vaatii siksi, että investointeja ammattitaitoisten työntekijöiden koulutukseen ja jatkokoulutukseen ei saa vähentää, sillä innovointikyky vaikuttaa ratkaisevasti EU:n kilpailukykyyn; painottaa, että tutkijoiden ja alan ammattilaisten työskentelyolot ja liikkuvuusmahdollisuudet on tehtävä mahdollisimman houkutteleviksi, jotta EU pärjää kansainvälisessä kilpailussa; korostaa, että samalla on parannettava naispuolisten tutkijoiden työskentelyoloja;
Stresses that the three sides of the knowledge triangle – education, research and innovation – must not be separated; calls, to that end, for investment in training and further training for skilled staff not to be cut, as this investment is crucially important given the impact of innovation capacity on EU competitiveness; emphasises the need to make conditions as attractive as possible to researchers and their skilled workers, also in relation to their mobility, so that the EU can hold its own in global competition; stresses that this goes along with improving the working conditions of female researchers;
2. syyskuuta 2009 julkaistussa tiedonannossa "Yhteisön innovaatiopolitiikan uudelleentarkastelu muuttuvassa maailmassa" käsitellään EU:n innovaatiopolitiikassa vuodesta 2005 saavutettua edistymistä ja esitellään tulevaisuuden toimintakenttiä, jotka on tarkoitus konkretisoida kaavaillussa innovoinnin toimintasuunnitelmassa.
The communication of 2 September 2009 on ‘Reviewing Community innovation policy in a changing world’ outlines the progress made on EU innovation policy since 2005 and identifies areas – to be addressed more specifically in the ‘Action plan for innovation’ – where action will be needed in the future.
Esittelijä odottaa korkeatasoista, yritystoimintaan suuntautunutta ja eteenpäin suuntautuvaa eurooppalaista innovointisuunnitelmaa.
The rapporteur awaits with anticipation the proposal for what he hopes will be an ambitious, business-orientated, forward-looking European innovation plan.
Tämän mietinnön tavoitteena on auttaa mielipiteenmuodostuksessa ja antaa komissiolle rakennusaineita toimintasuunnitelman laatimiseen.
This report is intended as a contribution to the opinion-forming process and it identifies key points for the Commission to address in the action plan.
Mietintö on laadittu tilanteessa, jossa EU:n on valittava uusi strategia, jos se haluaa kehittyä kansainvälisesti kilpailukykyiseksi, tietoon perustuvaksi, innovatiiviseksi, sosiaaliseksi ja kestäväksi talousalueeksi.
It has been produced at a time when the EU needs to come up with a new strategy for pursuing Europe's transformation into a globally competitive, knowledge-based, innovative, socially aware and sustainable location for business.
Sekä tulevalla EU2020-strategialla että innovoinnin toimintasuunnitelmalla on saatava EU:lle välineet tulevista suurista yhteiskunnallisista haasteista selviämiseksi.
The future EU 2020 strategy together with the action plan for innovation must give the Union the tools it needs to overcome the major social challenges that lie ahead.
Kun EU-alueen talous saadaan kestäväksi taloudeksi, yritysten kilpailukyky paranee ja taloudelliset ja ekologiset haasteet luovat jäsenvaltioiden kansantalouksille uusia mahdollisuuksia.
Transforming Europe’s economy into a sustainable one must have the effect of making European companies more competitive and must enable new opportunities to emerge for our national economies as a result of the economic and environmental challenges we face.
Laajapohjainen innovaatiopolitiikka
A broad approach to innovation
Innovoinnin toimintasuunnitelma olisi ulotettava koskemaan niin julkisen kuin yksityisen sektorin kaikenlaista innovointia, myös muuta kuin teknistä innovointia.
The action plan for innovation should cover all forms of innovation in both the public and private sectors, including non-technological innovations.
Jotta ei pääse syntymään uutta sosiaalista eriarvoisuutta, innovointia ei pitäisi jatkossa mitata enää pelkästään ekologisen ja taloudellisen hyödyn perusteella, vaan myös sen tuoman sosiaalisen lisäarvon perusteella.
In order to counter the emergence of new forms of inequality in society, innovations should in future be measured not only in terms of their environmental and economic benefits but also by the yardstick of social added value.
Tulevan innovaatiopolitiikan johtoajatukseksi olisi otettava teknologisen lisäarvon ohella myös koko yhteiskunnallinen lisäarvo.
A key theme in the new innovation policy should be the social added value of innovation generally, not only in technological but also in social terms.
Esittelijä kannattaa komission tiedonannossa esitettyjä näkemyksiä avainteknologioista ja niiden tärkeästä merkityksestä edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamisessa.
The rapporteur supports the view expressed by the Commission in its communication that key enabling technologies will be crucial to achieving the above-mentioned aims.
Kansainvälinen toimipaikkakilpailu on johtanut siihen, että kolmansiin maihin siirretään tiettyjen tuotantolaitosten lisäksi entistä enemmän myös tuotantoon kuuluvaa tutkimus- ja kehityskapasiteettia.
As a result of global competition to attract investment, not only certain production plants but also the research and development capacities associated with them are increasingly being relocated to third countries.
Tällainen kehitys vaarantaa Euroopan aseman teollisuuden ydintoimipaikkana.
This trend is a fundamental threat to Europe as a location for industry.
Siksi tällaista kehitystä on torjuttava innovointipotentiaalin johdonmukaisella tukemisella, jotta ei koidu peruuttamattomia menetyksiä.
It needs to be countered, through the determined promotion of innovative potential, before it becomes irreversible.
Kilpailukykyä koskevan poliittisen tavoitteen ohella EU:n on selviydyttävä myös muista suurista akuuteista yhteiskunnallisista haasteista, kuten ilmastonmuutos ja väestörakenteen muutos.
Alongside the policy aim of competitiveness, the EU also needs to tackle other major challenges that face our societies today, including climate change and demographic change.
Avainteknologiat, kuten mikro- ja nanoelektroniikka, fotoniikka, bio- ja nanoteknologia sekä uudet materiaalit, luovat suuria innovointimahdollisuuksia sekä prosessi- että tuoteteknologiassa.
In that regard, key enabling technologies, such as microelectronics and nanoelectronics, photonics, biotechnology and nanotechnology, and new materials offer considerable potential for both process and product innovation.
Avainteknologioilla on niiden vahvan kasvun ansioista suuri vaikutus kilpailukykyyn.
Because key enabling technologies are a strong growth sector, they have a major influence on competitiveness.
Varsinkin IT-ala, kemianteollisuus, energiahuolto (esim. hiilidioksidin varastointi, energiatehokkuustekniikka), autoteollisuus (erityisesti sähköautot), lääketeknologia, puolijohdeteollisuus sekä ilmailu- ja avaruusteollisuus tarjoavat mahdollisuuksia huomattaviin laadunparannuksiin ja tuotannon lisäyksiin.
There is particular scope for significantly increasing quality and productivity in fields such as ICT, chemicals, energy supply – e.g. carbon capture and storage (CCS) and energy efficiency technologies – as well as automotive construction (and specifically electric vehicles), medical technology, the semiconductor industry and aviation.
Tämä luettelo ei tietenkään voi olla tyhjentävä, kun otetaan huomioon talouselämän moninaisuus ja tuleva kehitys.
Given the complexity of economic activity and its future development, this list clearly cannot be exhaustive.
Pienet ja keskisuuret yritykset ovat tärkeä kumppani arvonlisäysketjussa ja innovatiivisten tuotteiden itsenäisinä tarjoajina esimerkiksi ympäristötekniikassa ja uusiutuvien energialähteiden alalla.
Small and medium-sized enterprises are important partners in the value chains here, and also as independent providers of innovative products, for example in the fields of environmental technology and renewable energy.
Pk-yritykset tuottavat markkinaläheisyytensä ja joustavuutensa ansiosta erityisen paljon innovatiivisia tuotteita ja palveluja ja ovat teknisen kehityksen edistäjiä.
SMEs, by virtue of their proximity to markets and their flexibility, produce a particularly large number of innovative products and services and help to drive technology forwards.
Sen vuoksi pk-yrityksiä ei saa laiminlyödä näissä asioissa, vaan niille on luotava niiden tarpeisiin räätälöidyt sääntelypuitteet.
For that reason, SMEs must not be neglected in the promotion of innovation and must have appropriate regulatory frameworks tailored to their needs.
Myös innovaatioklusterit ovat esittelijän mielestä äärimmäisen tärkeitä.
In that regard, the rapporteur also considers that the importance of innovation clusters cannot be overstated.
Maailmanmainetta saavuttaneita klustereita, joita EU:ssa on jo muutamia, on kehitettävä aktiivisesti edelleen kaikkien toimintatasojen yhteistyöllä, jotta ne säilyttävät johtavan asemansa ja kykenevät mahdollisesti vielä lisäämään etumatkaansa.
World-class clusters – and some such already exist in the EU – need to be further developed, by means of cooperation at all levels, so that they can sustain and, wherever possible, build on their leading role.
Klusterit voivat pk- ja muiden yritysten ja yliopistojen ja muiden tutkimuslaitosten tiiviissä kumppanuudessa auttaa luomaan sosioekonomisesti ja teollisuuden kannalta merkittäviä uusia aloja, jotka tekevät Euroopan alueista vetovoimaisia.
Within cohesive partnerships involving large and smaller companies as well as universities and other research institutions, clusters can help to generate new sectors of major socio-economic and industrial relevance, thus making Europe’s regions more attractive.
Siksi esittelijä pitää välttämättömänä, että EU:n uudistettuun innovointistrategiaan sisällytetään nykyisille ja uusille klustereille tarkoitettuja tukijärjestelmiä.
The rapporteur therefore considers that the revised EU innovation strategy needs to include ideas for promoting existing and new clusters.
Aivan erityisesti olisi luotava paremmat edellytykset klusterien rajat ylittävälle yhteistyölle esimerkiksi parhaiden käytäntöjen levittämisen avulla.
In particular, the framework conditions for cross-border inter-cluster cooperation – through dissemination of best practices, for example – should be enhanced.
Komission mukaan EU:n budjetista käytetään nykyään alle 1 prosentti välittömiin innovointitoimiin.
According to the Commission, less than 1% of the EU budget is currently spent directly on innovation-related measures.
Tämä ei riitä, jos halutaan selviytyä tulevista yhteiskunnallisista haasteista.
Given the social challenges that lie ahead, this is insufficient.
Sen vuoksi esittelijä vaatii kasvattamaan EU:n innovaatiobudjettia.
The rapporteur therefore calls for an increase in the EU budget for innovation.
Tämä olisi otettava huomioon vuoden lopulla käynnistyvässä rahoituskehyksen 2014–2020 laadinnassa.
This should be reflected in the planning process in connection with the 2014-2020 Financial Perspective, which is to begin at the end of 2010.
Etenkin nykyisessä talouskriisissä ja vaikeassa luotonsaantitilanteessa sekä EU:n että jäsenvaltioiden olisi lisättävä innovaatiorahoitusta ja luotava vastaanottajille räätälöityjä rahoitusvälineitä, jotta yritykset pystyvät innovoimaan.
Moreover, and especially against the backdrop of the financial crisis and the credit crunch, it is crucially important for companies' innovative capacity that more funding should be made available at both EU level and national level and that financial instruments should be created which are tailored to the needs of their users.
Tuki on ehdottomasti kohdistettava entistä tarkemmin.
In any event, financial support must be better targeted.
Tuen hajottaminen useisiin kohteisiin ja EU:n erityisaloitteiden suuri määrä eivät ole osoittautunet toimiviksi.
Splitting the resources across a range of objectives and a large number of specific EU initiatives has not been shown to be effective.
On saatava aikaan ja vahvistettava innovaatiopolitiikan eri tukivälineiden yhteisvaikutuksia.
In this regard, synergies between the various support measures for innovation need to be identified and/or reinforced.
Esittelijä katsoo, että innovaatiopolitiikan tehokkuuden lisäämiseksi tarvitaan eri tukivälineiden parempaa koordinointia, toimivia kytköksiä ja tehostettua hallinnointia.
The rapporteur considers that, in order to make innovation policy more effective, the various support instruments need to be better coordinated and properly linked, with a leaner management structure.
Myös EU-tason toimijoiden suuri määrä on käyttäjän kannalta haitallista.
The multiplicity of EU bodies involved is also counterproductive from the standpoint of companies applying for support.
Käyttäjät tarvitsevat selkeää tietoa siitä, mitä tukivälineitä milläkin tasolla ja mihinkin toimiin on käytettävissä.
Users of the system need clear information about which support instruments are available, at which levels and for what types of measure.
Myös unionin tasolla on tehostettava toimijoiden koordinointia.
At EU level, too, closer coordination is required.
Komission olisi otettava kokonaisvastuu innovaatiopolitiikasta.
Innovation policy should be a collective concern of the Commission.
Horisontaalinen koordinointi komission sisällä on tärkeää, jotta voidaan varmistaa tutkimuksen ja yritystoiminnan pääosastojen tiivis yhteistyö.
Cross-sectoral coordination within the Commission is therefore needed to ensure that the Research DG and the Enterprise and Industry DG cooperate closely.
Tämä on tärkeää erityisesti komission sisäisen vastuunjaon ja puiteohjelmien tulevan uudistamisen valossa.
This is particularly important in the context of the redistribution of portfolios in the Commission and the impending update of the framework programmes.
Julkisen rahoituksen lisäksi on saatava yksityisiä innovaatioinvestointeja.
Alongside support from the public purse, private-sector investment in innovation needs to be encouraged and promoted.
Myös muut kuin suuryritykset tarvitsevat innovointiin riskipääomaa erityisesti alku- ja laajentumisvaiheessa.
Risk capital, especially during start-up and expansion, plays a key role in determining whether companies can innovate successfully – and that applies not just to large companies.
Oikein mitoitetulla riskipääomarahoituksella voidaan tarjota raha-avustusten täydennyksenä innovaatiokannustimia myös pienemmille yrityksille.
There is no doubt that risk-capital financing, when properly structured, can also be an incentive to innovation for smaller companies, alongside the provision of subsidies.
Yleisellä ryhmäpoikkeusasetuksella on jo saatu osittaisia helpotuksia, mutta tukikehyksen tarkistamista olisi hyödynnettävä välineen innovaatiopotentiaalin tehostamiseksi edelleen myös muita kuin teknisiä innovaatioita ajatellen.
While the introduction of a general Block Exemption Regulation has already eased conditions in some respects, the impending review of the support framework should be used as an opportunity to exploit the innovation-promoting potential of this tool, inter alia for non-technology-related innovation.