natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen uhkaa elintarvikehuoltoamme, virkistys- ja matkailumahdollisuuksiamme, kykyämme selviytyä ilmastonmuutoksesta ja puu-, lääke‑ ja energiavarantojamme.
The loss of biodiversity threatens our food supplies, opportunities for recreation and tourism, capability to deal with climate change and sources of wood, medicines and energy.
Toisaalta tuntuu, että olemme erkaantuneet luonnosta ja pyrimme löytämään luonnon arvon uudelleen.
On the other hand, we seem to have disconnected ourselves from nature and are struggling to find this ‘value of Nature’.
Tuotantomenetelmissämme ja hyödykkeistä ja palveluista maksamissamme hinnoissa ei oteta huomioon biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen tai ekosysteemien tilan huonontumisen kustannuksia – tai ne otetaan huomioon vain rajoitetusti.
Our production methods and the price we pay for goods and services do not – or only to a limited extent – take into account the cost of biodiversity loss or ecosystem degradation.
Vastaavasti taas palveluista tai toimista, joilla yritetään pysäyttää biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja säilyttää arvokkaita ekosysteemejä, ei palkita oikeudenmukaisesti.
Equally, services or activities attempting to halt the loss of biodiversity and maintaining valuable ecosystems often do not receive a just reward.
Ekosysteemipalvelujen hinnoittelu saattaa olla kiistanalainen kysymys, mutta meneillään olevat tutkimukset
Although ‘putting a price’ on ecosystem services may be controversial, ongoing studies
The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB), ks. http://www.teebweb.org/. tuntuvat osoittavan, että biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen heikentää hyvinvointia nykyisellään noin 50 miljardin euron verran vuosittain (hieman alle prosentti BKT:stä) ja että määrä nousee 14 biljoonaan euroon tai 7 prosenttiin vuoden 2050 arvioidusta BKT:stä.
The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB), see http://www.teebweb.org/ . seem to indicate that the welfare loss from the loss of biodiversity is currently around € 50 billion per year (just under 1% of GDP), rising to € 14 trillion or 7% of estimated GDP per year in 2050.
Kiireellinen tilanne
An urgent state of affairs
Biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen jatkuu hälyttävän nopeana.
The loss of biodiversity is continuing at an alarming rate.
Nykyisin lajien arvioidaan koko maailmassa katoavan 50–1 000 kertaa nopeammin kuin luonnollinen poistuma olisi.
Worldwide, the current global species extinction rate is estimated at 50 to 1000 times higher than the natural background rate.
Köyhtymisen arvioidaan kiihtyvän kymmenkertaiseksi vuoteen 2050 mennessä.
The rate of loss is projected to accelerate 10-fold by 2050.
Jopa 42 prosenttia nisäkkäistä, 43 prosenttia linnuista, 45 prosenttia perhosista, 30 prosenttia sammakkoeläimistä, 45 prosenttia matelijoista ja 52 prosenttia makean veden kaloista on kuolemassa sukupuuttoon EU:ssa.
In the EU, 42% of mammals, 43% of birds, 45% of butterflies, 30% of amphibians, 45% of reptiles and 52% of freshwater fish are threatened with extinction.
Komissio totesi vuonna 2008 tekemässään väliarvioinnissa biologista monimuotoisuutta koskevan EY:n toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta, että suojelun tila on epäsuotuisa 50 prosentilla niistä lajeista ja jopa 80 prosentilla niistä luontotyypeistä, jotka EU:ssa katsotaan luonnonsuojelun kannalta tärkeiksi.
In its mid-term assessment of implementing the EC biodiversity action plan in 2008, the Commission stated that 50% of species and up to 80% of habitats of the European conservation interest have an unfavourable status.
Biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen pysäyttäminen ja vastustuskykyisten ekosysteemien säilyttäminen tai ennallistaminen on entistä tärkeämpää ilmastonmuutoksen kannalta, koska maan ja meren ekosysteemit ottavat nykyisin talteen noin puolet ihmisen toiminnan aiheuttamista hiilidioksidipäästöistä ja ovat siten arvokkaita hiilidioksidin talteenotto- ja varastointikykynsä vuoksi.
Halting the loss of biodiversity and conserving or restoring resilient ecosystems is all the more important with a view to climate change, given the fact that terrestrial and marine ecosystems currently absorb around half of anthropogenic CO 2 emissions, which make them invaluable for their carbon capture and storage capacity.
Toisaalta taas ekosysteemien tilan huonontuminen ja tuhoutuminen saattaa vapauttaa merkittäviä määriä kasvihuonekaasuja, ja on saatu yhä enemmän näyttöä siitä, että maapallon hiilinielujen kapasiteetti on heikkenemässä ilmaston lämpenemisen ja muiden stressitekijöiden vuoksi.
On the other hand, the degradation and destruction of ecosystems can release significant volumes of greenhouse gases and there is growing evidence that the capacity of the Earth’s carbon sinks is decreasing, due to global warming and other stress factors.
Ekosysteemien säilyttäminen on sen vuoksi tärkeää ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa.
Maintaining ecosystems is therefore of vital importance for climate change mitigation and adaptation.
Aiemmat biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien köyhtymisen pysäyttämistä koskevat kansainväliset ja eurooppalaiset aloitteet eivät valitettavasti ole tuottaneet tulosta.
Previous international and European initiatives and agreements to halt the loss of biodiversity and ecosystems have unfortunately not been successful.
Riossa vuonna 1992 pidetyssä YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssissa hyväksyttiin biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus, jonka EU ratifioi vuonna 1993.
In 1992, as a result of the Rio Earth Summit, the Convention on Biological Diversity was adopted, which was ratified by the EU in 1993.
EU hyväksyi vuonna 1998 biologista monimuotoisuutta koskevan strategian ja esitteli vuonna 2001 neljä biologista monimuotoisuutta koskevaa toimintasuunnitelmaa, joissa käsiteltiin luonnonvarojen suojelua, maataloutta, kalataloutta sekä taloudellista ja kehitysyhteistyötä.
In 1998, the EU adopted a biodiversity strategy with four biodiversity action plans which were presented in 2001, on conservation of natural resources, agriculture, fisheries, and economic and development cooperation.
Luonto ja biologinen monimuotoisuus ovat myös yksi EU:n kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman painopistealoista ilmastonmuutoksen, luonnonvarojen hoidon ja jätehuollon sekä ympäristön terveysnäkökohtien ohella.
Nature and biodiversity are also one of the four priorities of the EU’s sixth environment action programme, together with climate change, resource and waste management and health in relation to the environment.
Komissio julkaisi vuonna 2006 biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen pysäyttämistä koskevan toimintasuunnitelman ja yksilöi siinä neljä painopistealaa: biologinen monimuotoisuus EU:ssa, EU ja maailmanlaajuinen biologinen monimuotoisuus, biologinen monimuotoisuus ja ilmastonmuutos sekä tietopohja.
In 2006, the Commission unveiled an action plan to halt biodiversity loss, identifying four priority areas: biodiversity in the EU, the EU and global biodiversity, biodiversity and climate change, and the knowledge base.
Näistä aloitteista huolimatta Göteborgin vuoden 2001 huippukokouksessa asetettua EU:n tavoitetta biologisen monimuotoisuuden katoamisen pysäyttämisestä vuoteen 2010 mennessä ei ole kyetty saavuttamaan.
Despite these initiatives the EU’s objective, as agreed to at the European Summit in Gothenburg in 2001, to halt the loss of biodiversity by 2010 has unfortunately not been met.
Euroopan kansalaiset eivät ole asian kiireellisyydestä huolimatta riittävän tietoisia biologisen monimuotoisuuden köyhtymisestä ja sen haittavaikutuksista.
Despite the urgency of the situation, European citizens are insufficiently aware of biodiversity loss and its adverse consequences.
Huhtikuussa 2010 tehdyn Eurobarometri-tutkimuksen vain 38 prosenttia eurooppalaisista tietää, mitä biologinen monimuotoisuus tarkoittaa, kun taas 28 prosenttia on kuullut siitä muttei tiedä, mitä se tarkoittaa.
According to a Eurobarometer survey in April 2010, only 38% of Europeans know the meaning of the term ‘biodiversity’, while 28% know the word but not its meaning.
Useimmat tosin pitivät biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä vakavana asiana, mutta he eivät uskoneet sen vaikuttavan heihin itseensä.
Admittedly, a majority consider biodiversity loss to be a serious issue, but they do not think they will be personally affected by it.
Vain 17 prosenttia vastaajista katsoi, että biologisen monimuotoisuuden väheneminen on jo vaikuttanut heihin.
Only 17% of respondents believe that they are already touched by biodiversity decline.
Kansalaiset ilmoittavat biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen torjuntaa koskevan passiivisuutensa tärkeimmäksi syyksi sen, että he eivät tiedä, mitä on tehtävissä.
As the most important reason for their lack of action to combat biodiversity loss, citizens cite a lack of knowledge about what can be done.
Sen vuoksi alalla kaivataan kipeästi valistuskampanjaa.
An awareness raising campaign in this area is therefore sorely needed.
EU:n välineet ja toimintalinjat
EU instruments and policies
Tärkein EU:n tason väline biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien turvaamiseksi on Natura 2000, koko EU:n kattava ja
The key EU-level instrument for safeguarding biodiversity and ecosystems is Natura 2000, an EU-wide network of nature protection areas established under the
luontodirektiivin nojalla perustettu luonnonsuojelualueiden verkko.
Habitats Directive .
Se koostuu jäsenvaltioiden luontodirektiivin (1992) nojalla perustamista erityisten suojelutoimien alueista ja
It is comprised of Special Areas of Conservation (SAC) designated by Member States under the Habitats Directive (1992), and also incorporates Special Protection Areas (SPAs) which they designate under the
lintudirektiivin (1979) nojalla perustetuista erityissuojelualueista.
Birds Directive (1979).
Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (luontodirektiivi) 2 artikla.
Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (Habitats Directive), Article 2.
Natura 2000 ‑lainsäädännön perusteella toteutetuilla toimilla "pyritään varmistamaan yhteisön tärkeänä pitämien luontotyyppien ja luonnonvaraisen eläin- ja kasvilajien suotuisan suojelun tason säilyttäminen tai sen ennalleen saattaminen" samalla kun "otetaan huomioon taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset vaatimukset sekä alueelliset ja paikalliset erityispiirteet".
Measures taken on the basis of Natura 2000 legislation are designed to ‘maintain or restore, at favourable conservation status, natural habitats and species of wild fauna and flora of Community interest’, while at the same time taking account of ‘economic, social and cultural requirements and regional and local characteristics.’
Vaikka nykyisin keskitytään luontotyyppien ja lajien suojelemiseen, olisi ehkä syytä harkita keskittymistä tuntuvammin sellaisten vastustuskykyisten ekosysteemien luomiseen, jotka voivat sietää stressiä ja tarjota arvokkaita ekosysteemipalveluja.
Despite the current focus on habitat conservation and the protection of species, it might be worth considering focusing more on the creation of resilient ecosystems, which can respond to stress and provide valuable ecosystem services.
EU:n ympäristöpolitiikan tapaan näissäkin direktiiveissä on tarvittavaa joustavuutta, jotta täytäntöönpanotoimet voidaan räätälöidä paikallisiin oloihin, mikä on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden nojalla täysin perusteltua.
As is customary in European environment policy, these directives afford the necessary flexibility to tailor implementing measures to local circumstances – rightly so, given the subsidiarity and proportionality principles.
Toimia on varmasti toteutettava sen estämiseksi, että jäsenvaltioiden väliset erot kasvaisivat niin suuriksi, että direktiivien vaikuttavuus heikkenisi.
Action must certainly be taken to prevent differences between Member States from becoming so great that the effectiveness of the directives suffers as a result.
Jäsenvaltioiden välillä on esimerkiksi edelleen merkittäviä eroja siinä, miten nopeasti direktiivit pannaan täytäntöön ja miten niitä tulkitaan esimerkiksi ennalta varautumisen periaatteen yhteydessä käsiteltäessä nykyisiä toimintoja ja ulkoisia vaikutuksia.
For instance, there are still considerable differences between Member States as to how quickly the directives are implemented, and how they are interpreted, such as with regard to the precautionary principle, dealing with existing activities and external effects.
Koska viljelijät hoitavat noin puolta Euroopan maa-alasta, heillä on erityisasema biologista monimuotoisuutta varjeltaessa ja edessään suuri haaste: maapallon väkiluku ja vauraus lisääntyvät, joten maailmanlaajuisen maataloustuotannonkin on lisäännyttävä, mutta samalla viljelyalan on varmistettava elämänlaatu maaseudulla ja turvattava biologinen monimuotoisuus.
As farmers manage about half of the European landmass, they play a special role in safeguarding biodiversity, facing a major challenge in the process: because world population and affluence are increasing, global agricultural production must increase, too, while the farming sector must ensure that there is quality of life in the countryside and that biodiversity is safeguarded.
Jos maatalouspolitiikan tulevaisuus halutaan turvata, näiden kolmen osatekijän on oltava toisiaan täydentäviä eikä ristiriidassa keskenään.
Within a successful future agricultural policy, these three components must be complementary and not contradictory.
Koska biologiseen monimuotoisuuteen sovellettava lähestymistapa on usein alakohtainen, myös EU:n talousarviosta biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemejä koskeviin toimiin annettava rahoitus on hyvin hajanaista.
As a result inter alia of what is often a sector-based approach to biodiversity, European budget financing of biodiversity and ecosystem measures is highly fragmented, too.
EU:n ympäristöalan rahoitusvälineestä (Life), joka perustettiin vuonna 1992 tukemaan unionin ympäristöpolitiikan täytäntöönpanoa, on rahoitettu merkittävästi EU:n biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä, vaikka sen talousarvio muodostaa vain pienen osan yhteisön kaikista menoista.
The EU Financial Instrument for the Environment (LIFE), established in 1992 to support the implementation of the Union’s environmental policy, has traditionally played a major role in funding biodiversity conservation within the EU, although this constitutes a small proportion of total Community expenditure.
Muita rahoituslähteitä ovat seuraavat:
Other paths for funding flows:
– yhteinen maatalouspolitiikka : lähinnä maatalouden ympäristötoimet, jotka muodostavat yhden EU:n biologiseen monimuotoisuuteen antaman tuen suurimmista osista (rahoitus maaseuturahastosta);
- the common agricultural policy : mainly agri-environment measures, which form one of the largest elements of EU support for biodiversity, (financed via the EAFRD);
– yhteinen kalastuspolitiikka : meriympäristön suojelutoimet (Euroopan kalatalousrahasto);
- the common fisheries policy : protection measures for the marine environment (EFF)
– aluekehitys ja koheesio (rakennerahastot ja koheesiorahasto);
- regional development and cohesion (Structural Funds, Cohesion Fund)
– tutkimuspolitiikka (seitsemäs puiteohjelma).
- research policy (7th framework programme)
Toisaalta rahoituksen hajanaisuus voi olla vaikutuksiltaan myönteistä, koska tällöin voidaan hyödyntää monia lähteitä.
On the one hand, fragmented financing may have a positive effect in that a number of sources can be tapped.
Toisaalta taas maaseutu- ja rakennepolitiikassa sovelletaan pakollista yhteisrahoitusta ja valintaa, joten ainoastaan tietoisen valinnan tekevät jäsenvaltiot todella käyttävät näitä varoja biologisen monimuotoisuuden tukemiseen.
As a result, on the other hand, of mandatory co-financing and a ‘pick and choose’ approach in rural and structural policy, for instance, only Member States making this conscious choice actually use these funds for biodiversity purposes.
Tälläkin alalla 27 jäsenvaltion välillä on suuria eroja.
In this area, too, there are considerable differences between the 27 Member States.
Tulevat aloitteet
Future initiatives
Uusia aloitteita biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen ja ekosysteemien tilan heikkenemisen estämiseksi on jo ehdotettu tai ehdotetaan tuonnempana tänä vuonna, joka on julistettu kansainväliseksi biodiversiteetin vuodeksi.
New initiatives to halt the loss of biodiversity and the degradation of ecosystems have been or will be proposed this year, the International Year of Biodiversity.
Nagoyassa, Japanissa järjestetään 18.–29. lokakuuta biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen sopimuspuolten konferenssin kymmenes kokous.
From 18-29 October, the tenth meeting of the Conference of the Parties (COP 10) to the Convention on Biological Diversity (CBD) will be held in Nagoya, Japan.
Komissio julkaisi 19. tammikuuta nyt julkisen kuulemisen kohteena olevan tiedonannon "Vaihtoehtoja biologista monimuotoisuutta koskevaksi EU:n visioksi ja tavoitteeksi vuoden 2010 jälkeen".
At the European level the European Commission presented its communication ‘Options for an EU vision and target for biodiversity beyond 2010’ on 19 January, which is currently the subject of public consultation.
Komissio esitteli siinä neljä vaihtoehtoa:
The 4 policy options as presented by the Commission include:
1) vähennetään merkittävästi biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen häviämistä EU:ssa vuoteen 2020 mennessä;
1) A significant reduction of the rate of loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020;
2) pysäytetään biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen häviäminen EU:ssa vuoteen 2020 mennessä;
2) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020;
3) pysäytetään biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen häviäminen EU:ssa vuoteen 2020 mennessä ja ennallistetaan niitä niin paljon kuin mahdollista;
3) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020 and restoring them insofar as possible;
4) pysäytetään biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen häviäminen EU:ssa vuoteen 2020 mennessä ja ennallistetaan niitä niin paljon kuin mahdollista sekä tehostetaan EU:n toimia maapallon biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen estämiseksi.
4) Halting the loss of biodiversity and ecosystem services in the EU by 2020 and restoring them insofar as possible, and stepping up the EU’s contribution to averting global biodiversity loss
Tiedonanto ja julkinen kuuleminen johtanevat ennen tämän vuoden loppua ehdotukseen uudeksi EU:n biologisen monimuotoisuuden strategiaksi ja lainsäädäntöehdotuksiin.
This communication and the outcome of the public consultation is expected to give rise to the publication of a proposal for a new EU biodiversity strategy, including legislative proposals, before the end of the year.
Lisäksi ympäristöneuvosto sopi 15. maaliskuuta uudesta yleistavoitteesta, jonka mukaan "EU:n biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ja ekosysteemipalvelujen heikentyminen on pysäytettävä vuoteen 2020 mennessä ja palautettava biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemipalvelut mahdollisuuksien mukaan ennalleen tehostaen samalla EU:n toimia koko maapallon biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen estämiseksi".
Furthermore, the March 15 European Environment Council agreed to a new headline target to ‘halt the loss of biodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020, and restore them in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss.’
Tässä valiokunta-aloitteisessa mietinnössä esitellään Euroopan parlamentin painopisteet jatkuvan biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen ja ekosysteemien tilan huonontumisen torjunnassa.
This own-initiative report intends to reflect the European Parliament’s priorities in the fight against continued biodiversity loss and ecosystem degradation.
kalatalousvaliokunnan lausunto
OPINION of the Committee on Fisheries
Valmistelija: Isabella Lövin
Rapporteur: Isabella Lövin
vetoomusvaliokunnan lausunto
OPINION of the Committee on Petitions
Vetoomusvaliokunta pyytää asiasta vastaavaa ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokuntaa sisällyttämään seuraavat huomautukset, ehdotukset ja suositukset päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on Petitions calls upon the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following comments, suggestions and recommendations in its motion for a resolution:
15. katsoo, että ensisijaisesti on pantava täysimääräisesti ja tosiasiallisesti täytäntöön Euroopan unionin nykyinen ympäristöön ja biologiseen monimuotoisuuteen liittyvä lainsäädäntö ja sitouduttava selvästi sen tavoitteisiin; katsoo myös, että aivan ilmeisesti tarvitaan joitakin parannuksia, mutta on tärkeää keskittyä lainsäädännön täytäntöönpanoon ja seurannan tehostamiseen.
Considers that the priority must be the full and effective implementation of current European legislation on the environment and biodiversity and a clear commitment to its objectives; takes the view that if, as we have seen, some improvements must be made, it is essential to concentrate our efforts on enforcement and on making monitoring more effective.
ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Moldovan tasavallalle
on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council providing macro-financial assistance to the Republic of Moldova
PE 443.001v02-00
PE 443.011v02-00
EUROOPAN PARLAMENTIN KANTA ENSIMMÄISESSÄ KÄSITTELYSSÄ.....................6
POSITION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AT FIRST READING................................6
– ottaa huomioon komission ehdotuksen parlamentille ja neuvostolle ( KOM(2010)0302 ),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0302 ),
– ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 212 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille ( C7-0144/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 212 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0144/2010 ),
– ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön ( A7–0242/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on International Trade ( A7-0242/2010 ),
EUROOPAN PARLAMENTIN KANTA ENSIMMÄISESSÄ KÄSITTELYSSÄ
POSITION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AT FIRST READING
* Tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▌. * *
* Amendments: new or amended text is highlighted in bold italics; deletions are indicated by the symbol ▌. *
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
Decision of the European Parliament and of the Council
makrotaloudellisen avun myöntämisestä Moldovan tasavallalle
providing macro-financial assistance to the Republic of Moldova
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 212 artiklan,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 212 thereof,
sen jälkeen, kun säädösehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille,
After transmission of the draft legislative act to the national parliaments,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä
Acting in accordance with the ordinary legislative procedure,
EUVL L… ,
OJ L
(1) Moldovan tasavallan ja Euroopan unionin suhteita kehitetään osana Euroopan naapuruuspolitiikkaa.
(1) Relations between the Republic of Moldova and the European Union are developing within the framework of the European Neighbourhood Policy.
Yhteisö ja Moldovan tasavalta sopivat vuonna 2005 Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelmasta, jossa määritellään EU:n ja Moldovan tasavallan suhteiden keskipitkän aikavälin painopisteet.
In 2005, the Community and the Republic of Moldova agreed on a European Neighbourhood Policy Action Plan identifying medium-term priorities in EU-Republic of Moldova relations.