natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kansainvälinen yhteisö – kuten G20-maiden johtajat jälleen toivat esiin huippukokouksessaan Soulissa viime vuonna – on yhtä mieltä siitä, että siirtyminen markkinaehtoisempiin valuuttakurssijärjestelmiin, valuuttakurssien vakauttaminen vastaamaan niiden perustana olevia talouden perustekijöitä ja pidättäytyminen valuuttojen arvon alentamisesta kilpailusyistä on nousevan talouden maiden, myös Kiinan, ja kansainvälisen yhteisön edun mukaista.
The international community agrees –as restated by G20 Leaders at their Summit in Seoul last year– that moving towards more market-determined exchange rate systems, enhancing exchange rate stability to reflect underlying economic fundamentals, and refraining from competitive devaluation of currencies, are in the interest of the emerging economies concerned, including China, and of the international community.
Vahva ja vakaa kansainvälinen rahoitusjärjestelmä on paitsi muiden merkittävien kelluvien valuuttojen maiden viranomaisten etu myös meidän etumme.
Together with the authorities of the other major floating currencies, we have a shared interest in a strong and stable international financial system.
Valuuttakurssien olisi vastattava talouden perustekijöitä.
Exchange rates should reflect economic fundamentals.
Valuuttakurssien liiallinen epävakaus ja hallitsemattomat heilahtelut vaikuttavat kielteisesti talouden vakauteen ja rahoitusvakauteen.
Excess volatility and disorderly movements in exchange rates have adverse implications for economic and financial stability.
Sen vuoksi on edelleen seurattava valuuttamarkkinoita tiiviisti ja tehtävä tarvittaessa yhteistyötä.
This implies to continue to monitor exchange markets closely, and cooperate as appropriate.
Akateemisten tutkimusten mukaan yhteistyö esimerkiksi valuuttainterventioiden muodossa voi poikkeustilanteissa olla tehokasta, jos ja kun tällaiset interventiot tehdään yksissä tuumin, ne ovat perustekijöiden ja virallisen viestinnän mukaisia ja ne toteutetaan valuuttakurssien epäsuhdan ollessa verrattain suuri.
The academic literature suggests that, in exceptional circumstances, cooperation in the form of e.g. foreign exchange interventions can be effective if and when such interventions are concerted, consistent with fundamentals and official communication, and undertaken when the magnitude of exchange rate misalignment is relatively large.
Tässä mielessä G7-maiden yhteisten interventioiden (esimerkiksi vuonna 2000 euron ja vuonna 2011 jenin osalta) katsotaan laajalti olleen menestys.
In this respect, concerted interventions by the G7 (for instance, in 2000 on the euro; or 2011 on the yen) are widely viewed as having been successful.
Euron kansainvälisen roolin osalta yhdyn EKP:n vuonna 1999 omaksumaan neutraaliin kantaan, jonka mukaan se ei pyri estämään muttei myöskään edistämään euron kansainvälistä käyttöä.
On the international role of the euro, I agree with the neutral stance adopted by the ECB in 1999, neither trying to hinder nor trying to foster its international use.
Tämä toimintalinja on edelleen täysin pätevä, sillä valuuttojen kansainvälisen käytön olisi oltava tulos markkinalähtöisestä prosessista, jossa ulkomaiset talouden toimijat päättävät, onko jokin valuutta houkutteleva arvon säilyttäjä.
This policy position remains fully valid since the international use of currencies should be the outcome of a market-driven process in which foreign economic agents decide on whether a currency is an attractive store of value.
Mitkä ovat näkemyksenne nykyisestä koordinoinnin tasosta?
What are your views on the current level of coordination?
G20-ryhmän merkitys on ollut ratkaiseva, sillä se on toiminut korkean tason liikkeellepanevana voimana kriisin rajoittamisen ja hallinnan sekä tulevien kriisien ehkäisyn osalta.
The G20 has played a crucial role in providing high-level political impetus for crisis containment, crisis management and future crisis prevention.
G20-ryhmän yhtenäisyys on edelleen varmistettava, kun kriisi saadaan ratkaistua varsinkin, jotta tähän asti hyväksytyt toimintalinjat voidaan toteuttaa täysimääräisesti ja johdonmukaisesti.
G20 cohesion must continue to be ensured, as we put the crisis behind us, not least to ensure that policies agreed to date are fully and consistently implemented.
Siksi on erittäin tervetullutta, että G20-maiden johtajat korostivat jatkuvan kansainvälisen poliittisen yhteistyön merkitystä finanssikriisin perimmäisten syiden selvittämiseksi ja perustan luomiseksi terveellä pohjalla olevalle globaalille talouskasvulle.
It is hence highly welcome that G20 Leaders underline the importance of continued international policy cooperation to address the root causes of the financial crisis and to lay the foundations for sound global economic growth.
Olen itse osallistunut moniin G20-ryhmän valtiovarainministerien ja keskuspankkien pääjohtajien kokouksiin, samoin kuin huippukokouksiin, ja minun on todettava, että pidän G20-ryhmän jäsenten osoittamaa huomattavaa yhteisvastuullisuutta rohkaisevana.
Having myself attended many meetings of G20 finance ministers and central bank governors, as well as Summits, I must say that I am encouraged by the high level of collective responsibility by G20 members.
Ensinnäkin G20-ryhmän vahvaa, kestävää ja tasapainoista kasvua koskevat puitteet ovat tärkeä monenvälisen yhteistyön väline.
First, the G20 Framework for Strong, Sustainable and Balanced Growth is a key mechanism in multilateral cooperation.
Puitteiden tarkoituksena on helpottaa siirtymistä kriisinhallinnasta vahvaan, kestävään ja tasapainoiseen globaaliin kasvuun ja puuttua globaaleihin epätasapainotiloihin, jotka johtivat finanssikriisiin.
The aim of this framework is to help manage the transition from crisis response to a strong, sustainable and balanced pattern of global growth as well as to address the global imbalances that contributed to the financial crisis.
Onkin tärkeää, että kaikki G20-ryhmän jäsenet täyttävät kaikki näissä puitteissa tekemänsä sitoumukset.
It is now important that all G20 members fully live up to their commitments made within this framework.
Siksi on välttämätöntä toteuttaa rohkeita toimia julkisen talouden kestävyyden turvaamiseksi sekä kunnianhimoisia rakenteellisia uudistuksia.
In this respect, bold measures to safeguard fiscal sustainability and ambitious structural reforms are key.
Toiseksi todettakoon, että G20-ryhmän johtajat hyväksyivät finanssijärjestelmän muutoksen keskeiset osatekijät, jotka perustuvat muun muassa Baselin komitean ja finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän tekemään työhön.
Second, G20 Leaders endorsed the key building blocks for the transformation of the financial system, including the work done by the Basel Committee and the FSB.
G20-ryhmän jäsenten on nyt välttämättä pantava täysimääräisesti ja johdonmukaisesti täytäntöön tehdyt sopimukset ja näytettävä muille esimerkkiä tehtyjen sitoumusten täyttämisessä.
It is now crucial for G20 members to fully and consistently implement the agreements reached and to lead by example in living up to the commitments made.
Kansallisella ja alueellisella tasolla pyritään parhaillaan toteuttamaan G20-ryhmän tavoitteet ja finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän konkreettiset, yksityiskohtaiset ja kunnianhimoiset suositukset rahoitusvakauden lujittamiseksi, ja tuloksia onkin jo saatu aikaan.
Work is underway at national and regional levels to implement the G20 objectives and the FSB’s concrete, detailed and ambitious recommendations for strengthening financial stability, and this is already delivering results.
Tämä ei kuitenkaan riitä, sillä on esimerkiksi pantava täysimääräisesti täytäntöön pankkien omia varoja ja likviditeettiä koskevat uuden Basel III ‑säännöstön vaatimukset, puututtava järjestelmän kannalta merkittäviin finanssilaitoksiin ja lujitettava varjopankkijärjestelmän valvontaa ja sääntelyä.
But important tasks remain, inter alia to fully implement the new Basel III bank capital and liquidity standards, to address systemically important financial institutions, as well as to strengthen the monitoring and regulation of shadow banking.
Muita tärkeitä haasteita ovat OTC- ja hyödykejohdannaismarkkinoiden vakauden ja avoimuuden parantaminen, makrotason vakauden valvontakehysten ja ‑välineiden kehittäminen sekä yhteisymmärrykseen pääseminen tilinpäätösstandardien lujittamisesta.
Other important areas include improving the robustness and transparency of OTC and commodity derivatives markets, developing macroprudential frameworks and tools and achieving convergence on strengthened accounting standards.
Kolmanneksi on sanottava, että tärkeä työ kansainvälisen valuuttajärjestelmän toiminnan lujittamiseksi on meneillään.
Third, important efforts are underway to strengthen the functioning of the International Monetary System.
On alettu esimerkiksi kehittää johdonmukaisia toimintamalleja ja toimia, joiden avulla voidaan puuttua mahdollisesti epävakautta aiheuttaviin pääomavirtoihin ja globaalin likviditeetin hallintaan.
Work has begun inter alia on devising coherent approaches and measures to deal with potentially destabilizing capital flows as well as the management of global liquidity.
Pääomavirtojen osalta korostaisin, että pääomavirtojen tilapäistä valvontaa olisi pääsääntöisesti pidettävä viimeisenä toimintakeinona eikä sillä saisi korvata järkeviä makrotaloudellisia, makrotason vakauden valvontaa koskevia ja rakenteellisia toimia.
With regard to the area of capital flows, I would stress that, as a rule, temporary controls of capital inflows should be seen as a policy instrument of last resort and not a substitute for sound macroeconomic, macro-prudential and structural measures.
Jotta pääomanliikkeiden valvonnan vääristymiä ja kielteisiä ulkoisvaikutuksia voidaan rajoittaa, on todellakin tärkeää lujittaa kansainvälistä yhteistyötä esimerkiksi sopimalla periaatteista ja parhaista käytännöistä.
To limit the distortions and negative externalities of capital controls, it is indeed important to strengthen international cooperation e.g. by agreeing on principles and best practices.
Globaalin likviditeetin hallinnan osalta tähdentäisin, että toimet, joiden kautta voidaan entistä paremmin ymmärtää finanssisektorin keskinäisiä kytköksiä, ovat tervetulleita.
As far as the management of global liquidity is concerned, I would emphasize that efforts to better understand financial interconnectedness are welcome.
Mikään mekanismi rajatylittävän likviditeetin kanavoimiseksi globaalilla tasolla ei kuitenkaan voi toimia ilman keskuspankkien suoraa tai välillistä yhteistyötä, sillä vain viimeksi mainitut voivat tarjota toivotun määrän likviditeettiä.
That said, any mechanism to channel cross-border liquidity at the global level will not work without the direct or indirect co-operation of central banks, since only the latter have the ability to provide the desired amounts of liquidity.
Tässä yhteydessä keskuspankit eivät voi eivätkä saakaan sitoutua etukäteen tarjoamaan kansainvälistä likviditeettiä kriisiaikana.
In that context, central banks cannot, and should not, commit ex ante to the provision of international liquidity in a crisis.
C. Rahoitusvakaus ja finanssivalvonta
C. Financial stability and supervision
Mitä keinoja suosittelisitte makro- ja mikrotason valvonnan välisten yhteyksien lujittamiseen?
What would you recommend to strengthen the links between macro and micro supervision?
Uskotteko, että EJRK:lla ja Euroopan valvontaviranomaisella tulee olemaan todellista valtaa?
Do you believe the ESRB and the ESA's will have effective powers?
Mikro- ja makrotason vakauden valvonnan välisen vuorovaikutuksen ja koordinoinnin varmistaa EJRK:n instituutioiden välinen rakenne, jossa Euroopan valvontaviranomaiset ovat edustettuina puheenjohtajiensa kautta äänivaltaa käyttävinä jäseninä.
The interplay and coordination between micro- and macro-prudential supervision are ensured by the inter-institutional structure of the ESRB whereby the ESAs are represented through their chairs as voting members.
EJRK:n ja Euroopan valvontaviranomaisten (ja yleensäkin kansallisten valvontaviranomaisten) yhteistyö varmistetaan säännöksellä, jonka mukaan Euroopan finanssivalvojien järjestelmän eri viranomaisilla
Furthermore, the cooperation between the ESRB and the ESAs (and more generally the national supervisors) is ensured by the provision in the legislation of a broad duty of cooperation and exchange of information among the components of the European System of Financial Supervision (ESFS
Euroopan finanssivalvojien järjestelmän muodostavat EJRK ja Euroopan valvontaviranomaiset yhdessä kansallisten finanssivalvojien ja Euroopan valvontaviranomaisten sekakomitean kanssa. on laaja yhteistyö- ja tietojenvaihtovelvollisuus.
The ESRB and the ESAs, together with the national financial supervisors and the Joint Committee of the ESAs, form the European System of Financial Supervision (ESFS). ).
Makro- ja mikrotason valvojien yhteistyö on erityisen tärkeää, sillä makrotason vakauden valvontaa on määrä toteuttaa lähinnä vakauden valvonta- ja sääntelyvälineiden avulla.
The cooperation between macro and micro supervisors will be in particular crucial as macroprudential supervision is expected to be implemented mostly through prudential supervisory and regulatory tools.
Sen vuoksi EJRK:lle annetun makrotason vakauden valvontatehtävän hoitaminen edellyttää asianmukaista koordinointia kansallisten valvontaviranomaisten kanssa, joille EJRK:n suositukset osoitetaan.
Therefore, the implementation of the macroprudential mandate assigned to the ESRB will require proper coordination with the national supervisory authorities that will be the addressee of the ESRB’s recommendations.
Tässä yhteydessä Euroopan valvontaviranomaisten rooli on erityisen merkittävä, sillä niiden on lainsäädännön nojalla varmistettava EJRK:n varoitusten ja suositusten asianmukainen seuranta.
In this context, of particular importance will be the role of the ESAs, which are mandated by the legislative framework to ensure the proper follow-up to ESRB warnings and recommendations.
EJRK:lla on lainsäädännön nojalla valtuudet antaa riskejä koskevia varoituksia ja toimintasuosituksia.
As regards the ESRB, the legal framework provides it with the power to issue risk warnings and policy recommendations.
Tämä vastaa suurelta osin de Larosièren työryhmän suosituksia sellaisen makrotason vakauden valvonnasta vastaavan elimen perustamisesta, jonka työ perustuu EKP:n, kansallisten keskuspankkien ja kansallisten valvontaviranomaisten osaamiseen ja asiantuntemukseen.
This largely reflects the recommendations of the De Larosière Group for the establishment of a body responsible for macro-prudential supervision, based on and drawing upon the competence and expertise of the ECB, national central banks and national supervisors.
EJRK, joka muodollisesti perustettiin 16. joulukuuta 2010, on jo pitänyt kaksi hallintoneuvoston kokousta ja perustanut neuvoa-antavat komiteansa ja on nyt täysin toimintakykyinen.
Legally established on 16 December 2010, the ESRB already had two meetings of its General Board, has established its advisory committees and is now fully operational.
EKP:n tehtävänä on lainsäädännön nojalla antaa analyyttista, tilastollista, hallinnollista ja logistista tukea EJRK:lle.
The ECB has been entrusted by the legislative framework with the provision of analytical, statistical, logistical and administrative support to the ESRB.
Tässä yhteydessä EKP pyrkii kaikin keinoin parantamaan valmiuksiaan ja analyyttisia välineitään voidakseen tehdä järjestelmäriskien analyyseja.
In this context, the ECB is making the utmost effort to enhance its capability and analytical tools to conduct systemic risk analysis.
Tarkemmin sanottuna EKP tukee EJRK:ta (sen lisäksi, että se huolehtii sihteeristön tehtävistä) seuraavin tavoin:
More specifically, the ECB role in supporting the ESRB (apart from providing the Secretariat) is as follows:
 EKP tarjoaa EJRK:lle säännöllisiä tuotteita järjestelmäriskien havaitsemiseksi ja arvioimiseksi EU:ssa turvautumalla organisaatioon, joka on luotu rahoitusvakauteen liittyvien EKP:n tehtävien hoitamiseksi.
· The ECB will provide regular products to the ESRB for the identification and assessment of systemic risk in the EU by relying on the organisation adopted for performing the ECB financial stability tasks;
 EKP:n säännöllistä panosta tuetaan i) analyyttisella infrastruktuurilla , joka kehittää ja ylläpitää analyyttisia välineitä ja menetelmiä järjestelmäriskien analyysia varten, ii) makrotason vakauden valvontaa koskevien tietojen infrastruktuurilla , jossa hyödynnetään EKP:n tilastotehtävää, ja iii) markkinatiedon verkostoilla, jotka on vielä kehitettävä.
· The regular contribution of the ECB will be supported by: (i) analytical infrastructure which will develop and maintain analytical tools and methodologies for systemic risk analysis; (ii) infrastructure for macro-prudential data drawing on the ECB statistical function; and (iii) market intelligence networks to be developed.
EJRK:n onnistuminen työssään edellyttää, että sen saatavilla on laadukkaita ja oikea-aikaisia tietoja, joiden perusteella voidaan valvoa makrotason vakautta.
The success of the ESRB will crucially depend on the availability of high quality and timely information that enables macroprudential supervision.
Tämä edellyttää tiivistä yhteistyötä EJRK:n, Euroopan kolmen valvontaviranomaisen, EKP:n ja asiasta vastaavien kansallisten (valvonta)viranomaisten ja keskuspankkien kanssa.
This will require a close collaboration between the ESRB, the three ESAs, the ECB and the relevant national (supervisory) authorities and central banks.
Tiedot on vaihdettava pääasiassa koosteena (mahdollisuuksien mukaan hajonnan huomioon ottaen) määräajoin (yleensä neljännesvuosittain) tai yksittäisten finanssilaitosten tasolla, jolloin niitä voidaan EJRK:ta koskevan asetuksen (15 artiklan) mukaan vaihtaa vain tapauskohtaisesti.
The exchange of information will be needed mainly in aggregated form (whenever possible with dispersion measures) on a regular (usually quarterly) basis or for individual institution-level basis and, following the ESRB regulation (Art. 15), can only occur on an ad-hoc basis.
Yhteistyö ja tietojenvaihto muiden lainkäyttöalueiden ja vastaavien elinten kanssa ympäri maailmaa on niin ikään tärkeää.
Cooperation and information sharing with other jurisdictions and similar bodies around the world will also be important.
EU:n institutionaalisen kehyksen mikrotason vakauden valvontaa koskevan pilarin osalta Euroopan valvontaviranomaisille on annettu merkittäviä toimivaltuuksia, jotka koskevat sääntöjen antamista ja täytäntöönpanoa sekä niiden valvonnan koordinointia, ja tehokkaita välineitä näiden tehtävien hoitamiseksi.
As regards the microprudential pillar of the EU institutional framework, the ESAs have been allocated a significant set of competences, related to rule-making, enforcement of rules and coordination of supervision and with a set of effective tools to exercise these tasks.
Ensinnäkin sääntöjen antamisen osalta Euroopan valvontaviranomaiset voivat antaa finanssialan sääntelyä ja finanssivalvontaa koskevia teknisiä standardeja, joista voi tulla oikeudellisesti sitovia, jos komissio antaa ne, tai jotka voivat olla luonteeltaan ei-sitovia.
First, as regards rule-making, the ESAs can issue technical standards for financial regulation and supervision, which may either become legally binding through adoption by the Commission or have a soft law nature.
Euroopan valvontaviranomaisten on näiden välineiden avulla määrä laatia EU:n säännöstö ja siten puuttua edellä mainittuihin nykyisen kehyksen suurimpiin puutteisiin eli maiden välillä oleviin eroihin sääntelyn perustekijöissä.
Through these tools the ESAs are expected to set up a EU rulebook, thereby addressing the above-mentioned main lacunae of the current framework, namely the existing divergences across countries in key regulatory elements.
Toiseksi Euroopan valvontaviranomaisten olisi varmistettava, että valvontasääntöjä sovelletaan johdonmukaisesti.
Second, the ESAs should ensure that supervisory rules are applied in a consistent manner.
Tätä varten niille on annettu erittäin tehokas toimivaltuus eli mahdollisuus tehdä oikeudellisesti sitovia päätöksiä, jotka osoitetaan kansallisille valvontaviranomaisille tai (jolleivät ne noudata niitä) jopa yksittäisille finanssilaitoksille tietyissä erityistilanteissa, kun se on rahoitusvakauden kannalta perusteltua.
To this aim, the ESAs are granted a very effective power, namely the possibility to take legally binding decisions addressed to national supervisors or (in case of non compliance by them) even to specific financial institutions in some specific instances, when justified by financial stability considerations.
Näin merkittäviä toimivaltuuksia voidaan (erityismenettelyä noudattaen) käyttää erityisesti silloin, i) kun valvontaviranomaiset rikkovat EU:n oikeutta, ii) kun kansallisten valvontaviranomaisten välillä ilmenee erimielisyyttä rajatylittävissä tilanteissa ja iii) kun neuvosto ilmoittaa hätätilanteesta.
Such important powers (subject to a specific procedure) may be triggered for addressing in particular (i) the breach of EU law by supervisors; (ii) the disagreement between national supervisory authorities in cross-border situations; and (iii) when the Council declares an emergency situation.
Kahdessa viimeksi mainitussa tapauksessa Euroopan valvontaviranomaisten valtuuksiin sovelletaan Euroopan valvontaviranomaisia koskevan asetuksen 38 artiklaan sisältyvää merkittävää "finanssipoliittista lauseketta", jonka mukaan niiden valtuudet eivät saa vaikuttaa jäsenvaltioiden finanssipoliittiseen vastuuseen.
In the latter two cases the ESAs’ powers are subject to the important “fiscal clause” laid down by article 38 of the ESA regulation, providing that ESAs’ powers can not impinge on the national fiscal responsibilities.
Lopuksi huomauttaisin, ettei Euroopan valvontaviranomaisille ole annettu erityisvälineitä kriisinhallintaa ja ‑ratkaisua varten.
Finally, I note that the ESAs are not allocated any specific tool as regards crisis management and resolution.
EKP:n kannalta katsottuna on erittäin tärkeää korostaa lyhyellä aikavälillä seuraavia Euroopan valvontaviranomaisten keskeisiä haasteita:
From the ECB’s point of view it is very important to underline in the short term the following key challenges for the ESAs:
1) toimintakehyksen määrittely Euroopan valvontaviranomaisten ja EJRK:n sekä EJRK:n ja EKP:n välistä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa varten
1) the definition of the operational framework concerning the cooperation and exchange of information of the ESAs with the ESRB, together with the latter and the ECB.
2) luotettavan stressitestijärjestelmän toteuttaminen.
2) the completion of a credible stress-test regime.
Onko mielestänne olemassa mahdollisuus, että EJRK:n ja EKP:n välille voisi syntyä rahapolitiikkaa koskeva eturistiriita?
As far as ESRB is concerned, do you see a potential conflict of interest with the ECB mandate in relation to monetary policy?
EKP:n ja EJRK:n vastuualueet ovat selvästi erilaiset.
The policy responsibilities of the ECB and the ESRB are clearly distinct.
Kuten hyvin tiedätte, EKP:n ensisijainen tehtävä on ylläpitää hintavakautta euroalueella.
As you are well aware, the ECB’s primary objective is to maintain price stability in the euro area.
Lisäksi se myötävaikuttaa "rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän toimivaltaisten viranomaisten politiikan moitteettomaan harjoittamiseen" ja markkinainfrastruktuurien toimivuuteen.
Furthermore, it contributes “to the smooth conduct of policies pursued by the competent authorities relating to… the stability of the financial system” and promotes the smooth functioning of market infrastructures.
Äskettäin perustettu EJRK puolestaan vastaa makrotason vakauden valvonnasta koko EU:n finanssijärjestelmässä, havaitsee rahoitusvakauteen kohdistuvia riskejä ja antaa tarpeen mukaan riskejä koskevia varoituksia ja suosituksia tällaisiin riskeihin puuttumiseksi.
On the other hand, the newly created ESRB is importantly responsible for macro-prudential oversight across the EU’s financial system, identifying risks to financial stability and issuing any necessary risk warnings and recommendations for action to address such risks.