natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Näiden säädösten perusteella voidaan vahvistaa, että oikeudellinen vastaus ydinonnettomuuteen ei välttämättä edellytä Euratomin perustamissopimukseen perustuvaa määräystä.
These legal acts confirm that a legal response to a nuclear accident does not necessarily call for an act based on the EAEC.
SEUT:n 168 artiklan 4 kohdan b alakohta voisi siis tarjota riittävän oikeusperustan ehdotukselle.
Finally, Article 168(4)(b) TFEU could indeed provide an adequate legal basis for the proposal.
Tässä artiklassa edellytetään, että sen perusteella hyväksyttyjen toimenpiteiden "välittömänä tarkoituksena on kansanterveyden suojeleminen", mikä pitää paikkansa tämän ehdotuksen osalta, jossa "vahvistetaan elintarvikkeiden ja rehujen sallitut (...) saastumisen enimmäistasot"
This article requires that the measures adopted on its basis should " have as their direct objective the protection of public health ", which is undoubtedly true in the case of the present proposal, which " lays down maximum permitted levels of (...) contamination of foodstuffs and of feedingstuffs "
Katso yhdistetyt asiat C-453/03, C-11/04, C-12/04 ja C-194/04 ABNA ja muut Kok.
See Joined Cases C-453/03, C-11/04, C-12/04 and C-194/04 ABNA e.a.
Tätä näkemystä tukee myös 6 artikla, jonka mukaan markkinoille voidaan asettaa vain sellaisia elintarvikkeita tai rehuja, joiden saastuminen ei ylitä asetuksessa vahvistettuja sallittuja enimmäistasoja.
One additional argument in support of this position is Article 6, which prescribes that only foodstuffs and feedingstuffs in compliance with the maximum permitted levels laid down in the regulation are to be placed on the market.
Ehdotuksen 1 artiklan 2 kohdassa vahvistettu elintarvikkeiden ja rehujen määritelmä ("tuotteita, jotka on tarkoitettu suoraan tai muuntamisen jälkeen ihmisravinnoksi" ja 'rehuilla' tuotteita, jotka on tarkoitettu ainoastaan eläinten ravinnoksi" ) korostaa ehdotuksen tarkoitus.
The definition of foodstuffs and feedingstuffs laid down in Article 1(2) of the proposal (" products which are intended for human consumption either immediately or after processing " and " products which are intended only for animal nutrition", respectively) underlines the purpose of the proposal.
Seuraavassa on luettelo SEUT:n 168 artiklan 4 kohdan b alakohdan nojalla annetuista säädöksistä:
Below is a list of some legal acts adopted under Article 168(4)(b) TFEU:
· Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1069/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden terveyssäännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 1774/2002 kumoamisesta (sivutuoteasetus)
· Regulation (EC) No 1069/2009 of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 laying down health rules as regards animal by-products and derived products not intended for human consumption and repealing Regulation (EC) No 1774/2002 (animal by-products Regulation)
· Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 183/2005, annettu 12 päivänä tammikuuta 2005, rehuhygieniaa koskevista vaatimuksista
· Regulation (EC) No 183/2005 of the European Parliament and of the Council of 12 January 2005 laying down requirements for feed hygiene
· Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 396/2005, annettu 23. helmikuuta 2005, torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta
· Regulation (EC) No 396/2005 of the European Parliament and of the Council of 23 February 2005 on maximum residue levels of pesticides in or on food and feed of plant and animal origin and amending Council Directive 91/414/EEC
· Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 854/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä
· Regulation (EC) No 854/2004 of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 laying down specific rules for the organisation of official controls on products of animal origin intended for human consumption
Näin ollen voidaan katsoa, että ehdotus on kasvinsuojelu- ja/tai eläinlääkintäalaan kuuluva toimenpide, jonka välittömänä tarkoituksena on kansanterveyden suojeleminen.
It follows therefore that the proposal could be considered as being a measure in the phytosanitary and/or veterinary field which has as its direct objective the protection of public health.
IV – Päätelmä ja suositus
IV - Conclusion and recommendation
Oikeudellisten asioiden valiokunta päätti kokouksessaan 22. marraskuuta 2010 yksimielisesti
At its meeting of 22 November 2010 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, by unanimity
Lopullisessa äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Klaus-Heiner Lehne (puheenjohtaja), Luigi Berlinguer (varapuheenjohtaja), Raffaele Baldassarre (varapuheenjohtaja), Evelyn Regner (varapuheenjohtaja), Sebastian Valentin Bodu (varapuheenjohtaja), Eva Lichtenberger (esittelijä), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Antonio López-Istúriz White, Jiří Maštálka, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Francesco Enrico Speroni, József Szájer, Alexandra Thein, Cecilia Wikström and Tadeusz Zwiefka. suosittaa, että ehdotus perustetaan SEUT:n 168 artiklan 4 kohdan b alakohtaan.
The following were present for the final vote: Klaus-Heiner Lehne (Chair), Luigi Berlinguer (Vice-Chair), Raffaele Baldassarre (Vice-Chair), Evelyn Regner (Vice-Chair), Sebastian Valentin Bodu (Vice-Chair), Eva Lichtenberger (rapporteur), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Antonio López-Istúriz White, Jiří Maštálka, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Francesco Enrico Speroni, József Szájer, Alexandra Thein, Cecilia Wikström and Tadeusz Zwiefka. , to recommend that the proposal be based on Article 168)(4)(b) TFEU.
Elintarvikkeiden ja rehujen radioaktiivisen saastumisen sallitut enimmäistasot ydinonnettomuuden tai muun säteilytilan jälkeen (uudelleenlaatiminen)
Maximum permitted levels of radioactive contamination of foodstuffs and of feedingstuffs following a nuclear accident or any other case of radiological emergency (recast)
esityksestä neuvoston päätökseksi banaanien kaupasta tehdyn Geneven sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin sekä Brasilian, Costa Rican, Ecuadorin, Guatemalan, Hondurasin, Kolumbian, Meksikon, Nicaraguan, Panaman, Perun ja Venezuelan välillä sekä banaanikauppasopimuksen tekemisestä Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä
on the draft Council decision on the conclusion of a Geneva Agreement on Trade in Bananas between the European Union and Brazil, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Peru and Venezuela and of an Agreement on Trade in Bananas between the European Union and the United States of America
Esittelijä: Francesca Balzani
Rapporteur: Francesca Balzani
KEHITYSYHTEISTYÖVALIOKUNNAN LAUSUNTO.........................................................11
OPINION of the Committee on Development ......................................................10
– ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (07782/2010),
– having regard to the draft Council decision (07782/2010),
– ottaa huomioon, että neuvosto on pyytänyt hyväksyntää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti ( C7-0148/2010 ),
– having regard to the request for consent submitted by the Council in accordance with Article 207(4), first subparagraph and Article 218(6), second subparagraph, point (a) of the Treaty on the Functioning of the European Union ( C7-0148/2010 ),
– ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen sekä kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnon ( A7‑0002/2011 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Development ( A7-0002/2011 ),
Banaani on maailman neljänneksi tärkein viljelykasvi riisin, vehnän ja maissin jälkeen ja sen merkitys elintarviketurvalle on huomattava.
Bananas are the world’s fourth most important crop, after rice, wheat and maize, and make a major contribution to food security.
Useimmissa banaanin viljelymaissa tuotanto on kuitenkin tarkoitettu lähinnä kotimarkkinoille, toisinaan myös alueellisille markkinoille, ja vain 20 prosenttia maailman tuotannosta kaupataan kansainvälisesti.
However, in most banana producing countries, production is exclusively for the domestic and occasionally regional markets, with only 20% of global production being traded internationally.
Vain pieni määrä banaanintuottajamaita osallistuu kansainväliseen banaanikauppaan.
Only a limited number of banana producing countries are involved in the international trade in bananas.
Banaanikaupan hallinta on keskittynyt muutamalle yhtiölle, ja viisi suurta monikansallista yhtiötä hallitsee yksinään yli 80:tä prosenttia kaikesta kansainvälisestä banaanikaupasta.
Control of the banana trade is concentrated in the hands of a limited number of companies, with just five major multinationals controlling more than 80% of all internationally traded bananas.
Viime aikoina kauppaketjut ovat kuitenkin vieneet valtaa banaanikaupan monikansallisilta yhtiöiltä keskeisillä EU:n markkinoilla, erityisesti Britanniassa.
In recent years, however, the power of the banana multinationals has been eclipsed by the power of the supermarkets in some key EU markets, notably the UK.
EU:n kuluttajat ostivat vuonna 2008 yli 5,4 miljoonaa tonnia banaaneita.
In 2008, EU consumers bought more than 5.4 million tonnes of bananas.
EU toi lähes 90 prosenttia kuluttamistaan banaaneista (72,5 prosenttia Latinalaisesta Amerikasta, 17 prosenttia Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maista).
The EU imported almost 90% of the bananas it consumed (72.5% from Latin America, 17% from African, Caribbean and Pacific (ACP) countries).
Viisi EU:n jäsenvaltiota toimittivat loput 11 prosenttia: Kypros, Ranska (Guadeloupen ja Martiniquen merentakaiset departementit), Kreikka, Portugali (Madeira ja Manner-Portugali) sekä Espanja (Kanariansaaret).
Five EU countries supplied the remaining 11%: Cyprus; France (the overseas departments of Guadeloupe and Martinique); Greece; Portugal (Madeira and the mainland); and Spain (the Canary Islands).
Banaanikiistan ratkaisu
Resolution of the banana dispute
EU, ryhmä Latinalaisen Amerikan maita ja Yhdysvallat tekivät 15. joulukuuta 2009 sopimuksen EU:n banaanintuontiin sovellettavista tulleista ja päättivät yhden pisimpään jatkuneista ja katkerimmista riidoista monenkeskisen kauppajärjestelmän viimeaikaisessa historiassa.
On 15 December 2009, the EU, a group of Latin American countries and the United States reached an agreement on the EU’s tariffs on banana imports, bringing to a close one of the most protracted and bitter disputes in the multilateral trading system’s recent history.
EU:n banaanintuontipolitiikka on ollut vuosikymmenen kestäneen kiistan aihe WTO:ssa, jossa EU:n vastapuolella ovat olleet useat Latinalaisen Amerikan banaanintuottajat ja Yhdysvallat.
EU banana import policies had been the subject of a decade-long row at the WTO, putting the EU against several Latin American banana producers and the US.
Pascal Lamy oli erittäin tyytyväinen, että "eräs teknisesti mutkikkaimmista, poliittisesti arkaluonteisimmista ja kaupallisesti merkityksellisimmistä kiistoista koko WTO:n historiassa on saatu päätökseen".
Pascal Lamy warmly welcomed the end of “one of the most technically complex, politically sensitive and commercially meaningful legal disputes ever brought to the WTO.”
Kiistan aiheena oli EU:n AKT-maista tuotaville banaaneille myöntämä kohtelu, joka oli edullisempi kuin Latinalaisen Amerikan banaaneille.
At issue was the treatment the EU gave to the import of bananas from the ACP countries in preference to bananas from Latin America.
EU:n banaanintuontijärjestelmän perusteella AKT-maista voitiin tuoda unioniin vuosittain 775 000 tonnia banaania tullivapaasti, kun taas muiden tuojien banaaneista kannettiin tulli, jonka määrä oli 176 euroa tonnilta (suosituimmuuskohtelun alaiset tuottajat).
In fact, the EU’s banana import regime allowed 775,000 tonnes of the fruit from ACP countries to enter the EU duty-free each year, with a €176/t tariff on bananas from all other exporters (most-favoured nation (MFN) suppliers).
Monet Latinalaisen Amerikan maat, joista eräät ovat maailman suurimpia banaaninviejiä, ovat kauan painottaneet, että tällainen tuontijärjestelmä merkitsee laitonta syrjintää AKT-maiden banaanien eduksi ja on vastoin WTO:n määrärajoituksia koskevia sääntöjä.
Many Latin American countries, which include some of the world’s biggest banana exporters, long insisted that this import regime illegally discriminated in favour of bananas from ACP countries and violated WTO rules on quantitative restrictions.
Kiista johti useisiin riidanratkaisuelinten, WTO:n sovitteluelimen ja erityisvälittäjien antamiin oikeudellisiin päätöksiin, ja EU:n oli muutettava politiikkaansa.
The dispute resulted in multiple legal rulings by dispute panels, the Appellate Body and special arbitrators and the EU had to revise its policies.
Sopimus koostuu kolmesta peruselementistä:
The agreement consists of three basic components:
– sopimus tullien alentamissuunnitelmista suosituimmuuskohtelun alaisille banaaninviejille;
- an agreed schedule of tariff reductions for most-favoured nation (MFN) banana exporters;
– sopimus siitä, miten trooppisia tuotteita ja tuotteita, joita koskevien etuisuuksien merkitys on vähenemässä, käsitellään laajemmissa WTO:n neuvotteluissa;
- agreement on how to deal with "tropical products" and products subject to "preference erosion" in the wider WTO negotiations;
– AKT-maiden banaaninviejien avustamiseksi tarkoitettu 190 miljoonan euron rahoituspaketti, joka tästä lähtien tunnetaan banaanialan liitännäistoimenpiteiden ohjelmana.
- a financial package, amounting to €190 million, of assistance to ACP banana exporters, to be known as the Banana Accompanying Measures (BAM) programme.
Banaaneja koskevat kiistat ovat heikentäneet tuotannon ja kaupan ilmapiiriä asianomaisissa maissa.
The disputes on bananas have destabilised the climate for production and trade in the countries concerned.
Sopimuksella maailmanlaajuisista banaanimarkkinoista tulee ennustettavampia ja vakaampia ja siten sillä edistetään investointeja ja kasvua ja lisätään kiinnostusta banaanien toimitusketjun tuotanto-oloja koskevia laajempia kysymyksiä kohtaan.
The deal will make the global market in bananas more predictable and stable, and thereby encourage investment and growth, and increased attention to wider production condition issues in the banana supply chains.
Sopimusehtojen mukaan EU leikkaa asteittain Latinalaisen Amerikan banaanintuonnista kannettavia tulleja nykyisestä 176 eurosta tonnilta vuoteen 2017 asti, jolloin saavutetaan lopullinen taso, 114 euroa tonnilta.
Under the terms of the deal, the EU will gradually cut its tariffs on Latin American banana exports from the current level of €176/t to €114/t by 2017, when it will reach its final level of €114/t.
Ensimmäisessä 28 euron tullinalennuksessa, jota sovellettiin taannehtivasti sopimuksen parafointipäivästä, 15. joulukuuta 2009, alkaen, tulli alennetaan 148 euroon tonnilta.
A first cut of €28/t, which was applied retroactively as of 15 December 2009, the date of initialling of the Agreement, reduced the tariff to €148/t.
Tullia alennetaan sen jälkeen kunkin vuoden alusta seitsemän vuoden ajan vuotuisina erinä (143, 136, 132, 127, 122, 117 ja 114 euroon) alkaen 1. tammikuuta 2011.
The tariff will then fall again at the start of each year for seven years in annual instalments (€143, €136, €132, €127, €122, €117, €114), starting on 1 January, 2011.
Jos Dohan kierroksen neuvotteluissa ei päästä sopimukseen, EU jäädyttää leikkaukset enintään kahden vuoden ajaksi.
Should there be no agreement in the Doha Round negotiations, then the EU will freeze its cuts for up to two years.
Tämä merkitsee sitä, että jos sopimukseen ei päästä, alennettuaan tullejaan 132 euroon tonnilta EU ei tee lisäalennuksia kahteen vuoteen vuoden 2015 loppuun asti mutta jatkaa viimeistään vuodesta 2016 tullien alentamista sopimuksen mukaisesti joka vuosi, kunnes tulli on alennettu 114 euroon tonnilta 1. tammikuuta 2019 mennessä.
This means that should there be no agreement once the EU cuts its tariffs to €132 per tonne, it will make no further cuts for up to two years, until the end of 2015 at the latest, then from 2016 at the latest, the EU will continue cutting its tariff each year, as agreed until the tariff reaches €114/t on 1 January 2019 at the latest.
AKT-maiden banaaneilla on edelleen tulliton ja kiintiötön pääsy EU:n markkinoille erillisten kauppa- ja kehitysyhteistyösopimusten perusteella, mutta ne menettävät todennäköisesti markkinoita tehokkaammille Latinalaisen Amerikan tuottajille EU:n tullien alenemisen myötä.
Bananas from ACP countries will continue to enjoy duty-free and quota-free access to the EU's market under separate trade and development agreements, but are likely to lose market share to more efficient Latin American producers as the EU tariff slides lower.
"Trooppiset tuotteet" ja "tuotteet, joita koskevien etuisuuksien merkitys on vähenemässä"
"Tropical" and "Preference Erosion" products
EU, AKT-maat ja Latinalaisen Amerikan maat sopivat myös lähestymistavasta niin sanottuihin trooppisiin tuotteisiin ja tuotteisiin, joita koskevien etuisuuksien merkitys on vähenemässä, Dohan kehitysohjelmaa koskevissa neuvotteluissa.
In parallel, the EU, ACP and Latin American countries agreed on an approach on the so-called "tropical" and "preference erosion" products in the on-going DDA negotiations.
"Trooppisten tuotteiden" tulleja alennetaan lisää, kun taas AKT-maiden etujen mukaisten "tuotteiden, joita koskevien etuisuuksien merkitys on vähenemässä", tullien alennukset toteutetaan suhteellisen pitkän ajan kuluessa.
"Tropical products" will be subject to deeper tariff cuts, while tariff cuts for "preference erosion" products of interest to ACP countries will be conducted over a relatively longer period.
Sopimus merkitsee EU:n lopullista sitoutumista tulleihin, joita se kantaa banaanintuonnista Dohan kierroksen neuvotteluiden jälkeen.
The agreement is the EU's final commitment on the tariffs it will apply to banana imports following the Doha Round negotiations.
Banaanialan tukiohjelma AKT-maille
Banana support programme for the ACP
EU on vuodesta 1994 antanut banaaneja vieville AKT-maille yli 450 miljoonaa euroa auttaakseen niitä sopeutumaan muutoksiin, tuottamaan banaaneja kilpailukykyisemmin tai monipuolistamaan talouksiaan muita aloja kehittämällä.
Since 1994, the EU has provided more than €450m to ACP banana-exporting countries to help them adapt to changes, to produce bananas more competitively or to diversify their economies into other areas.
Tavanomaisen EU:n avun lisäksi tärkeimmät banaaneja vievät AKT-maat saavat EU:n talousarviosta enintään 190 miljoonaa euroa, joilla niitä autetaan sopeutumaan uusiin tulleihin.
In addition to regular EU aid, the main ACP banana-exporting countries will receive up to €190 million from the EU budget to help them adjust to the new tariff.
Komissio tarkastelee yhdessä budjettivallan käyttäjän kanssa mahdollisuutta korottaa tätä määrää enintään 10 miljoonalla eurolla, jos vastaavat määrärahat vapautuvat vuotuisissa talousarviomenettelyissä.
The Commission will examine, together with the budgetary authority, the possibility of topping up this amount by €10 million if the corresponding credits become available in the annual budget procedures.
Avun tarkoituksena on parantaa kilpailukykyä, edistää talouden monipuolistamista ja lievittää sopeutumisen sosiaalisia seurauksia.
The aid will be aimed at improving competitiveness, economic diversification and mitigating the social consequences of adjustment.
Banaanialan liitännäistoimenpiteitä koskevaa ohjelmaa sovelletaan kymmeneen AKT:n banaaninviejämaahan (Belize, Kamerun, Norsunluurannikko, Dominica, Dominikaaninen tasavalta, Ghana, Jamaika, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit ja Suriname), joista kaksi ei kuulu perinteisiin banaaninviejämaihin (Dominikaaninen tasavalta ja Ghana).
The Banana Accompanying Measures programme will apply to ten ACP banana exporters (Belize, Cameroon, Côte d’Ivoire, Dominica, Dominican Republic, Ghana, Jamaica, St Lucia, St Vincent & the Grenadines, and Suriname), including two non-traditional exporters (Ghana and Dominican Republic).
Perinteisen kilpailukykyyn ja monipuolistamiseen keskittymisen ohella ohjelmalla pyritään myös puuttumaan laajempiin työllisyyttä, koulutusta, terveydenhuoltoa ja ympäristöä koskeviin kysymyksiin.
In addition to the traditional focus on competitiveness and diversification, the programme will also seek to address broader employment, educational, health and environmental adjustment issues.
Ohjelman täytäntöönpanon pitäisi alkaa vuonna 2011 ja jatkua vuoteen 2013.
Implementation of the programme should begin in 2011 and run through 2013.
Ohjelmasta tuettaviin toimiin kuuluvat kilpailukyvyn parantamiseksi tehtävien investointien tukeminen, talouden monipuolistamistoimien tukeminen sekä tuki yhteiskunnalliselle, taloudelliselle ja ympäristöön liittyvälle laajemmalle sopeutumiselle.
Measures supported under the programme will involve: support to investments in competitiveness improvements; support to economic diversification policies; support to broader social, economic and environmental adjustments.
Tukea saava hallitus ja komissio määrittävät yhdessä tuettavat toimet.
The measures to be supported will be determined jointly by the beneficiary government and the Commission.
Maakohtaiset määrärahat perustuvat kolmeen kriteeriin:
Country allocations will be based on three criteria:
– EU:n kanssa käytävän banaanikaupan määrä
- the volume of the banana trade with the EU;
– Euroopan unioniin suuntautuvan banaaninviennin merkitys maan taloudelle
- the importance of bananas exports to the EU to the country’s economy;
– maan kehitystaso (esimerkiksi sijoitus inhimillisen kehityksen indeksissä).
- the level of development of the country (such as its HDI rating).
Määräraha on keskimäärin 5 miljoonaa euroa tukea saavaa maata kohti vuodessa.
The allocation amounts to an average of €5 million per beneficiary country per annum.
AKT-maiden huolenaiheet
ACP concerns
Perinteiset AKT-viejämaat ovat olleet huolissaan banaanisopimuksista mahdollisesti aiheutuvista vakavista sosiaalisista, taloudellisista ja poliittisista muutospaineista.
Traditional ACP banana exporters have been concerned about the serious social, economic and political dislocation that could result from the banana agreements.
AKT-maat katsovat, että banaanisopimuksesta ja muista Latinalaisen Amerikan banaaninviejille myönnetyistä kahdenvälisistä tullimyönnytyksistä AKT:n banaaninviejämaille mahdollisesti aiheutuvien menetysten korvaamiseksi tarvittaisiin paljon laajamittaisempaa taloudellista tukea tuotannolle ja kaupan sopeuttamistoimille.
ACP believe that in order to minimise potential losses to ACP banana exporters following the banana deal and other bilateral tariff concessions granted to Latin American banana exporters, a far larger level of financial support to production and trade adjustment measures in ACP banana-exporting countries would be needed.
Eurooppalaiset banaanintuottajat
European banana producers
EU:n banaanialan tuki on kanavoitu POSEI-ohjelman kautta (syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskeva ohjelma).
The support for the EU banana sector is provided through the POSEI (Programme d'options spécifiques à l'éloignement et l'insularité) envelope.
EU:n banaanialan yhteisen markkinajärjestelyn vuoden 2006 uudistuksen seurauksena syrjäisimpien alueiden eurooppalaiset banaanintuottajat saavat vuosittain 279 miljoonaa euroa näistä määrärahoista.
As a result of the reform of the EU's Common Market Organisation for bananas in 2006, European banana producers in the outermost regions receive €279 million annually within this envelope.