natgillin/translations-raw huggingface dataset:
U. ottaa huomioon, että miehet, joilla on lapsia, tekevät usein enemmän töitä kuin lapsettomat miehet, kun taas naisten kohdalla tilanne on päinvastainen; toteaa myös, että sukupuolten välinen palkkaero, joka on keskimäärin 18 prosenttia EU:ssa, kasvaa äidiksi tulemisen myötä ja jatkuu eläkeikään asti;
U. whereas men with children tend to work more than men without children, while the opposite is true of women; whereas the gender pay gap, which on average is 18% in the EU, enlarges when women become mothers and is carried on into retirement;
Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski
Risk of poverty and social exclusion
V. huomauttaa, että yhden vanhemman kotitaloudet ovat alttiimpia köyhyysriskille ja köyhyyden siirtymiselle sukupolvelta toiselle kuin kahden vanhemman kotitaloudet, ja toteaa, että viimeisimpien, vuodelta 2006 saatavilla olevien tietojen mukaan 25 jäsenvaltion EU:ssa 32:ta prosenttia yhden vanhemman kotitalouksista uhkasi köyhyys, kun kahden vanhemman lapsiperheillä vastaava luku oli 12 prosenttia;
V. whereas single-parent households are more vulnerable to the risk of poverty and the reproduction of poverty than dual-parents households; whereas, according to the most recent data available in 2006, 32 % of single-parent households in the EU-25 were at risk of poverty as against 12 % of couples with children;
W. toteaa, että naiset joutuvat miehiä todennäköisemmin elämään taloudellisessa epävarmuudessa lähinnä työmarkkinatilanteensa vuoksi eli esimerkiksi sellaisista syistä kuin korkeampi työttömyysaste, alhaisempi palkkataso, osa-aikatyö tai heikompilaatuiset työpaikat, mikä vaikuttaa eniten yksinhuoltajaäiteihin, joilla ei ole tuloja;
W. whereas a larger percentage of women than men are likely to face a risk of financial insecurity mainly because of their labour market conditions, including a higher unemployment rate, lower wages and part-time or lower-quality jobs, a situation which affects single mothers without income more acutely;
X. toteaa, että yksinhuoltajaperheiden lasten köyhyysriski (19 prosenttia) on suurempi kuin koko väestössä keskimäärin ja että päivähoitopalvelujen tarjonta vähentää osaltaan köyhyyttä, myös lasten köyhyyttä, ja lisää sosiaalista osallisuutta;
X. whereas the risk of poverty amongst children from single-parent families (19%) is higher than that of the general population, and whereas childcare provision contributes to reducing poverty, including child poverty, and to increasing social inclusion;
Perhe- ja työelämän yhteensovittaminen
Combining family and professional life
Y. ottaa huomioon, että mahdollisuudet työmarkkinoilla ja urakehitysmahdollisuudet ovat parhaimmillaan 25–40 vuoden iässä, kun lapset ovat vielä pieniä ja vaativat enemmän huolenpitoa ja aikaa vanhemmiltaan; toteaa, että laadukkaita kohtuuhintaisia päivähoitopalveluja ei ole riittävästi ja päiväkotien ja koulujen aukioloajat ja työajat ovat usein yhteensopimattomia, mikä on usein suurin este ja rajoittava tekijä perhe- ja työelämän yhteensovittamiselle;
Y. whereas access to the labour market and career opportunities are highest between the ages of 25 and 40, when children are still young and require more care and time from their parents; whereas there is a lack of quality, affordable childcare facilities, and whereas working hours are often incompatible with the opening hours of childcare centres and schools, which are often the biggest obstacle and constraint in combining family and professional life;
Z. toteaa, että yksinhuoltajavanhemmilla on kaksi kertaa niin paljon vaikeuksia kuin kahden vanhemman perheillä, koska yksinhuoltajat eivät voi jakaa arjen hoitovelvollisuuksia;
Z. whereas single parents confront twice the difficulties of dual-parent families since they cannot share daily care responsibilities;
AA. katsoo, että laadukkaiden ja kohtuuhintaisten päivähoitopalvelujen tarjonnalla on äärimmäisen suuri merkitys yksinhuoltajaäideille ja heidän lapsilleen erityisesti silloin kun lapset ovat 0–2-vuotiaita; ottaa huomioon, että virallisen päivähoitojärjestelmän käyttö 0–2-vuotiaiden ikäryhmässä vaihtelee Tanskan 73 prosentista ainoastaan 2 prosenttiin Tšekissä ja Puolassa ja että vain muutamat EU:n jäsenvaltiot (Tanska, Alankomaat, Ruotsi, Belgia, Espanja, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta) ovat jo saavuttaneet Barcelonan tavoitteet (päivähoitopaikka 33 prosentille alle 3-vuotiaista lapsista);
AA. whereas the provision of quality, affordable childcare services plays an extremely important role for single mothers and their children, especially for the category of 0-2-year-olds; whereas the use of formal childcare arrangements for the category of 0-2- year-olds varies from 73% in Denmark to only 2% in the Czech Republic and Poland, and whereas only a few EU Member States (Denmark, the Netherlands, Sweden, Belgium, Spain, Portugal and the UK) have already met the Barcelona targets (the provision of childcare for 33% of children under 3 years old);
AB. katsoo, että kaikilla naisilla, myös yksinhuoltajaäideillä, olisi oltava mahdollisuus päästä työelämään, sillä se on ainoa tapa päästä pois vaikeasta tilanteesta ja köyhyydestä; katsoo, että viranomaisten olisi edistettävä tätä kaikin tavoin;
AB. whereas the expectation of all women, including single mothers, should be access to the labour market as the only means of escaping vulnerability and poverty; whereas the public authorities should accordingly make every effort to achieve this;
4 kehottaa lisäämään sellaisten strategioiden laatimista, joissa otetaan huomioon sukupuolinäkökohdat, sillä ne voivat auttaa ymmärtämään paremmin sukupuolen ja köyhyyden välistä suhdetta, ja investoimaan hankkeisiin, joissa huomioidaan yksinhuoltajaperheiden tarpeet;
4 Calls for increased gender-focused strategies, which can provide a greater understanding of the relationship between gender and poverty, and an investment in projects that take on the needs of one-parent families;
9. kehottaa jäsenvaltioita ja niiden viranomaisia edistämään sellaisen vanhemmille tarkoitetun koulutuksen kehittämistä, jonka avulla varattomia nuoria yksinhuoltajavanhempia valmistetaan paremmin kasvatustehtäväänsä;
Calls on the Member States and their administrations to encourage the development of parental training courses to prepare and teach young single parents without economic resources, enabling them to deal more effectively with the job of raising a child;
12. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon yksinhuoltajaäitien erityistilanteen Euroopan eri maissa ja antamaan erityistukea yksinhuoltajaäideille, jotka kuuluvat kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin;
Urges the Commission and the Member States to take into account the specific circumstances faced by single mothers in different European countries and to provide special assistance for single mothers belonging to the most vulnerable categories;
13. painottaa, että Euroopan sosiaalirahaston ja jäsenvaltioiden myöntämän rahoituksen avulla on helpotettava yksinhuoltajaäitien (naimattomien, leskien tai eronneiden) mahdollisuuksia saada koulutusta ja stipendejä; korostaa, että nuoria raskaana olevia naisia olisi rohkaistava jatkamaan opiskelua, sillä näin he voivat saada pätevyyden ja parhaat mahdollisuudet päästä kunnon työsuhteeseen, saada hyvää palkkaa ja tulla taloudellisesti riippumattomiksi, mikä on ainoa varma keino välttää köyhyys;
Underlines the need to facilitate access – by funding through the European Social Fund and Member States – to training, vocational training and specific scholarships for single mothers (unmarried, widowed or separated), and underlines especially the importance of encouraging young pregnant women not to stop their education, since it will enable them to obtain qualifications and maximise their chances of having decent working conditions, getting well paid jobs and gaining financial independence, this being the only guarantee of escaping poverty;
22. kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin, jotta köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen eivät olisi jatkuvasti yksinhuoltajaäitien uhkana;
Urges the Member States to take actions and measures designed to prevent single mothers from being at permanent risk of poverty and social exclusion;
26. kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia, joilla pyritään tukemaan yksinhuoltajaperheitä taloudellisesti myöntämällä yksinhuoltajille ja yksinhuoltajatalouksille kansallisen lainsäädännön mukaisia etuuksia, verovähennyksiä ja muita verohuojennuksia sekä koulutustukea yksinhuoltajille;
Encourages the Member States to introduce policies aimed at providing financial support for single-parent families in the form of a one-parent benefit, tax deductions for single-parent households or other fiscal deductions for single parents appropriate to their national legislation as well as training aid for single carers;
33. katsoo, että lasten hoitoon ja kasvatukseen tai iäkkäistä henkilöistä huolehtimiseen aikansa ja osaamisensa käyttävien olisi saatava yhteiskunnan tunnustusta työstään ja heille olisi siksi annettava omia oikeuksia ja erityisesti sosiaaliturva- ja eläkeoikeuksia;
Takes the view that those who devote their time and skills to looking after and bringing up children or caring for the elderly should receive social recognition, and whereas this could be achieved by granting such people entitlements in their own right, particularly as regards social security and pensions,
Yksinhuoltajaäidit ovat usein sivuutettu väestöryhmä, koska kasvojen antaminen ryhmälle on hyvin vaikeaa.
Single Motherhood is an often overlooked demographic category since it is very difficult to place a face to the issue.
Koska, tähän väestöryhmään kuuluu sosioekonomiselta taustaltaan hyvin monenlaisia henkilöitä, joiden ikävaihtelu on yli 40 vuotta, yksinhuoltajaäideillä ei ole tunnistettavaa ja näkyvää edunvalvojaa, joka voisi ajaa kaikkien yksinhuoltajaäitien etuja, koska toimet vaikuttavat kuhunkin äitiin eri tavalla.
Encompassing ages spanning over forty years and including all socioeconomic backgrounds, single motherhood lacks an identifiable, visible lobby that can advocate for all single mothers since policies affect each mother differently.
Maantieteellisesti katsottuna Euroopassa voidaan nähdä eroja yksinhuoltajaäiteihin suhtautumisessa.
Geographically across Europe one can see a difference in the perceptions and policies towards of Single Mothers.
Eteläisen Välimeren valtioissa (Italia, Portugali, Espanja, Kreikka) hyväksytään, että laajempi perhe auttaa yksinhuoltajaa lasten hoidossa ja kasvatuksessa vapaaehtoisesti ja korvauksetta.
In the Southern Mediterranean States (Italy, Portugal, Spain, Greece) it is generally accepted that extended family will assist in the raising of single parent children on a voluntary basis without reimbursement.
Pohjois-Euroopassa ja Pohjoismaissa (Ranska, Ruotsi, Saksa, Tanska) valtion sosiaaliturvajärjestelmät tarjoavat yksinhuoltajaäideille etuja ja sosiaalista apua.
In the Northern and Nordic States (France, Sweden, Germany, Denmark) government welfare systems are in place to offer single mothers benefits and social assistance policies.
Maantieteellisen jakaumansa sekä ikäerojen ja sosioekonomista tilannetta koskevien erojen vuoksi yksinhuoltajaäitien on vaikea järjestäytyä ja valvoa etujaan.
In the Eastern European Member States there is a general mix of policies, some holding onto strong familial values from the Communist Regimes and others having a mix of the Northern and Southern European policies.
Nykyään viisi prosenttia eurooppalaisista naisista on yksinhuoltajia.
Presently five percent of the European females are Single Mothers.
Yksinhuoltajaäitien katsotaan usein leimaavasti ja virheellisesti koostuvan ainoastaan vastuuttomista teini-ikäisistä, kun tosiasiassa kaikista yksinhuoltajista Euroopassa 85 prosenttia on yksinhuoltajaäitejä, jotka ovat 25–64-vuotiaita.
Single Motherhood is often falsely stigmatised as consisting of only irresponsible teenagers while in truth 85% of all single parents in Europe are single mothers between the ages of 25 and 64.
Talous- ja rahoituskriisin kielteiset vaikutukset ovat tuntuneet kaikkialla Euroopassa, ja erityisesti naiset ovat kärsineet siitä kovasti.
With the negative effects felt on the entire European community from the economic and financial crisis women have been especially hard hit.
Kriisi on vaikuttanut erityisen ankarasti siihen yksinhuoltajaäitien enemmistöön, joka on parhaassa työiässä (25–40-vuotiaat).
This impact has been even more severe on large majority of Single Mothers in their prime working years (25-40).
Sen lisäksi, että eurooppalaiset yksinhuoltajaäidit kärsivät sukupuolten välisestä palkkaa koskevasta epätasa-arvosta, he joutuvat kamppailemaan velkaantumista ja lastensa hoitoa koskevan vaikean valinnan edessä.
Already saddled by the Gender Pay Gap, European Single Mothers are additionally hampered by the difficult choice between taking on debt and caring for their children.
Yksinhuoltajaäitien korkean työttömyysasteen lisäksi, köyhyyden syklisyys vaikuttaa voimakkaasti yksinhuoltajaäitien alaikäisiin lapsiin.
In addition to the high unemployment rates for single mothers, the cyclical nature of poverty strongly affects the dependent children of single mothers.
Näillä lapsilla on vähemmän voimavaroja onnistua opinnoissaan ja siten vähemmän mahdollisuuksia päästä työmarkkinoille kilpailukykyisinä.
These children have fewer resources to succeed in education thus creating fewer opportunities to enter the workforce at a competitive level.
Yksinhuoltajaäitien terveydentila on usein epävakaampi kuin kahden vanhemman perheen äitien.
The health status of Single Mothers is also statistically more unstable then those of mothers in dual parent families.
Yksinhuoltajaäidit kärsivät enemmän stressistä, koska he joutuvat suoriutumaan yksin tehtävistä, jotka tavallisesti jaetaan kahden vanhemman kesken.
Single Mothers are under more stress since they singlehandedly perform the tasks normally performed by two parents.
Usein heillä ei ole varaa asianmukaiseen terveydenhoitoon eikä mahdollisuutta tarpeelliseen lepoon.
Often they cannot afford adequate medical care nor receive properly rest.
Tilastollisesti koko Euroopassa yksinhuoltajaäidit ovat vähemmän koulutettuja kuin naimisissa olevat äidit.
Statistically Single Mothers throughout Europe are less educated then their married counterparts.
Lisäksi monien yksinhuoltajaäitien saatavilla oleva työ on ainoastaan osa-aikatyötä ja alipalkattua, minkä vuoksi heidän on hyvin vaikeaa luoda tasapainoinen elämä lapsilleen ja edetä työelämässä.
Additionally many of the jobs available for Single Mothers are only of the part time and underpaid variety making it very difficult to ensure a balanced life style for their children or to move up within the working world.
Miten torjua yksinhuoltajaäitien epätasa-arvoinen kohtelu Euroopassa
Ways to combat the inequalities that Single Mothers face in Europe
On äärimmäisen tärkeää, että tämän mietinnön myötä eri jäsenvaltiot pyrkivät käsittelemään yksinhuoltajaäitien asiaa panostamalla asiaa koskevaan tutkimukseen ja edistämällä sitä.
It is imperative that with this report the different Member States address the issue of Single Motherhood by investing and promoting research the issue.
Tässä työssä niiden olisi hyödynnettävä Vilnaan vasta perustettua Euroopan tasa-arvoinstituuttia.
In doing so they should take advantage of the newly created European Institute for Gender Equality in Vilnius.
Sen lisäksi jäsenvaltioiden olisi omien tutkimustulostensa perusteella aloitettava vuoropuhelu muiden jäsenvaltioiden kanssa tietojen ja kokemusten vaihtamiseksi parhaista toimintatavoista ja ratkaisuista.
Additionally through their individual research findings, Member States should initiate in dialogues with other Member States to share and learn the best implementation practices and solutions.
On rohkaistava kansallisia toimia, joilla varmistetaan epäsuorat tuet elintarvikeostojen avulla.
Encourage national policies that will guarantee indirect subsidies through the purchase of food.
Jäsenvaltioiden on mahdollista torjua köyhyyden syklisyyttä antamalla ruokaseteleiden avulla taloudellista tukea yksinhuoltajaäideille.
Food stamps present an opportunity for Member States to fight against poverty’s cyclical nature by giving financial support to single mothers.
Tällaisia menettelyjä on nykyään käytössä Itävallassa, Belgiassa, Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Provide tax credits for Single Parents such as the existing procedures in Austria, Belgium, the Netherlands and the UK.
Yksinhuoltajaäideille ja heidän alaikäisille lapsilleen olisi annettava terveydenhoitoetuuksia, jolla kompensoidaan puuttuva toisen vanhemman osuus.
Health Care benefits should be afforded to Single Mothers along with their dependent children to counteract the lack of two parent providers.
Olisi myönteinen askel ottaa käyttöön eurooppalainen kannustin jäsenvaltioille, jotka tarjoavat terveydenhoitopalveluja äideille ja lapsille, joiden tulot ovat alle kansallisten keskitulojen.
A European incentive to Member State’s who provide healthcare for mothers and children with incomes below the national income would be a positive step.
Unionin olisi tarjottava verovapautuksia ja kannustimia yrityksille, jotka tarjoavat lasten päivähoitomahdollisuuksia ja lastentarhoja työpaikalla, jotta yksinhuoltajaäidit voivat työskennellä samaan aikaan kun heidän lapsensa ovat hoidossa ja saavat opetusta.
Europe should provide tax breaks and incentives to companies that provide on-site day care and nursery facilities which allow Single Mothers to work while their children are being watched after and taught.
Olisi myönnettävä verovapautuksia myös yrityksille, jotka tarjoavat koulutusta yksinhuoltajaäideille, jotta he selviäisivät vaativasta tehtävästään olla sekä äiti että työntekijä.
Additionally breaks should be provided to companies that provide training courses to Single Mothers on the complex status of managing being a mother and a worker.
Tämänkaltaisessa käytännössä jäsenvaltiot voisivat ottaa esimerkkiä Alankomaista, jossa lastenhoitotuki on ilmaista yksinhuoltajaäidille.
An example of similar practice that can be implemented by other Member States is the case of the Netherlands in which childhood assistance is free for Single Mothers.
Yksinhuoltajaäideille olisi tarjottava joustavia työmahdollisuuksia, kuten osa-aikatyötä, etätyötä ja verkkotyötä paikallisella, kansallisella ja EU:n tasolla, jotta he voisivat sovittaa yhteen yksityis- ja työelämän.
Flexible job opportunities such as part-time work, tele-jobs, and e-jobs should be offered on local, national, and EU levels for Single Mothers to reconcile their private and professional lives.
Yksinhuoltajaäideille olisi annettava etusija kohtuuhintaisten asuntojen saamisessa.
Affordable Housing priority should be given to Single Mothers .
Yksinhuoltajaäideille olisi myönnettävä ylimääräisiä työttömyyskorvauksia heidän huollettavinaan olevien lasten lukumäärän mukaan.
Extra unemployment benefits should be allocated to Single Mothers accordingly for each child under their custody.
Jäsenvaltiot voisivat ottaa Saksasta esimerkkiä tässä asiassa, sillä siellä on jo korotettu alaikäisten lasten yksinhuoltajaäideille maksettavan työttömyyskorvauksen määrää.
Member States can use Germany as a model for implementation of this as they already have increased unemployment benefits for Single Mothers with dependent children.
alv:n tulevaisuudesta
on the future of VAT
TALOUSARVION VALVONTAVALIOKUNNAN LAUSUNTO..........................................16
OPINION of the Committee on Budgetary Control ........................................15
SISÄMARKKINA- JA KULUTTAJANSUOJAVALIOKUNNAN LAUSUNTO...................19
OPINION of the Committee on Transport and Tourism ................................22
LIIKENNE- JA MATKAILUVALIOKUNNAN LAUSUNTO................................................24
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................24
VALIOKUNNAN LOPULLISEN ÄÄNESTYKSEN TULOS.................................................27
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................25
– ottaa huomioon komission vihreän kirjan alv:n tulevaisuudesta ( KOM(2010)0695 ),
– having regard to the European Commission’s Green Paper on the Future of VAT ( COM(2010)0695 ),
– ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ( SEC(2010)1455 ),
– having regard to the European Commission’s Staff Working Document ( SEC(2010)1455 ),
– ottaa huomioon eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Pienet ensin ‑aloitteen (Small Business Act) (KOM (2008)0394),
– having regard to the ‘Small Business Act’ for Europe ( COM(2008)0394 ),
– ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan digitaalistrategiasta (KOM (2010)0245),
– having regard to the Commission communication entitled ‘A Digital Agenda for Europe’ ( COM(2010)0245 ),
– ottaa huomioon PWC:n toteutettavuustutkimuksen vaihtoehtoisista menetelmistä, joilla alv:n kantamista voitaisiin parantaa ja yksinkertaistaa käyttämällä nykyaikaista teknologiaa ja/tai rahoituksen välittäjiä,
– having regard to the PWC Study on the feasibility of alternative methods for improving and simplifying the collection of VAT through the means of modern technologies and/or financial intermediaries,
– ottaa huomioon yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28. marraskuuta 2006 annetun neuvoston direktiivin 2006/112/EY
– having regard to Council Directive 2006/112/EC of 28 November 2006 on the common system of value added tax
EUVL L 347, 11.12.2006, s.1. ,
OJ L 347, 11.12.2006, p.1. ,
– ottaa huomioon OECD:n ohjeet alv:n tasapuolisuudesta,
– having regard to the OECD Guidelines on the Neutrality of VAT,
– ottaa huomioon komission julkaisun "Taxation Trends in the EU" (2010 Edition),
– having regard to the EC publication ‘Taxation Trends in the EU’ (2010 Edition),
– ottaa huomioon OECD:n julkaisun "Consumption Tax Trends 2010",
– having regard to the OECD Consumption Tax Trends 2010,
– ottaa huomioon vuonna 2008 laatimansa mietinnön koordinoidusta strategiasta veropetosten torjunnan tehostamiseksi,
– having regard to the European Parliament report on a coordinated strategy to improve the fight against fiscal fraud from 2008,
– ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 8/2007 hallinnollisesta yhteistyöstä arvonlisäverotuksen alalla sekä komission vastaukset
– having regard to Court of Auditors Special Report No 8/2007 concerning administrative cooperation in the field of value added tax, together with the Commission’s replies
– ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä talousarvion valvontavaliokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan ja liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnot ( A7-0318/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on Budgetary Control, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Transport and Tourism ( A7-0318/2011 ),
A. ottaa huomioon, että EU:n nykyistä alv-järjestelmää, joka on ollut voimassa 17 vuotta, on luonnehdittu väliaikaiseksi ja että toiveena on ollut siirtyä aikanaan uuteen järjestelmään; katsoo, että komission vihreään kirjaan sisältyvä uusi aloite on ainoastaan alkua menettelylle, josta odotetaan pitkää, vaikeata ja monimutkaista ja jonka menestys riippuu jäsenvaltioiden todellisesta tahdosta luoda entistä yksinkertaisempi, vankempi ja tehokkaampi järjestelmä, joka on entistä avoimempi ja perustuu jäsenvaltioiden tiiviiseen yhteistyöhön ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon ja jossa kunnioitetaan toissijaisuusperiaatetta,
A. whereas the current VAT system in the EU, which has been in place for 17 years, has been described as provisional with an expectation to move to a new system in due course; whereas the new initiative of the Commission's Green Paper is only the beginning of a procedure which is likely to be long, difficult and complex, and whose success will depend on real determination by Member States to develop a ‘simpler, more robust and efficient’ system that is more transparent and is based on close cooperation and exchange of best practices between Member States whilst respecting the principle of subsidiarity,