natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Muistaako neuvosto, että Stalinin hallinnon aikana vuonna 1940 Ukrainan neuvostotasavaltaan kuulunut pitkä kaistale Dniestrin joen läntistä rantaa liitettiin Romanialta vallattuun alueeseen, josta luotiin Moldavian neuvostotasavalta, ja tavoite oli venäläistää pääasiassa romaniankielinen Moldavia?
Does the Council recall that in 1940 the Stalin regime took an elongated of land running along the eastern side of the River Dniester, which until then had belonged to the Soviet Republic of Ukraine, and added it to the area captured from Romania which was to go to form the Soviet Republic of Moldavia, with the aim of contributing to the Russification of Moldavia, which was overwhelmingly Romanian-speaking?
Onko tilanne muuttunut kuluneen 11 vuoden aikana?
How has the situation changed in the last 11 years?
Miksi näihin toimiin on ryhdytty yhteistyössä Yhdysvaltojen kanssa?
Moreover, why has this step been taken jointly with the US?
Haluaako neuvosto tällä lähestymistavallaan palauttaa Stalinin luoman järjestyksen, vai pyrkiikö se epäsuorasti loitontamaan Transnistrian viranomaiset ja asukkaat EU:sta ja saattaa heidät vielä riippuvaisemmaksi Ukrainasta ja Venäjästä, minkä seurauksena Moldovassa on yhä vähemmän ei-romaniankielisiä, jotka vastustavat liittymistä ehdokasvaltio Romaniaan, ja on mahdollisuus, että palataan vähitellen vuotta 1940 edeltäneeseen tilanteeseen, jolloin Dniestr-joki muodosti valtionrajan?
Is the Council seeking, through this approach, to re-establish the state of affairs created by Stalin, or is it endeavouring, in a roundabout way, to alienate the Transnistrian leadership and people further from the EU and to make them even more totally dependent on Ukraine and Russia, so that the non-Romanian-speaking minority in Moldova, which opposes reunification with the EU applicant country Romania, greatly diminishes in size and the possibility of a return to the pre-1940 border, marked by the Dniester, gradually takes shape?
Mihin toimiin neuvosto ryhtyy yhteyksien palauttamiseksi ja parantamiseksi Transnistrian väestöön, jotta edistettäisiin Dniestrin molemmin puolin asuvien kansojen parempia naapuruussuhteita?
What steps is the Council taking to re-establish and improve relations with the Transnistrian population with a view to fostering good-neighbourly cooperation between the peoples on either side of the Dniester?
Tällä hetkellä käydään kattavaa keskustelua laajentuvan EU:n tulevista suhteista sen itäisiin ja eteläisiin rajanaapureihin, ja neuvosto korostaa, että Moldovan vakaudella on suuri merkitys kyseiselle alueelle ja Euroopan unionille.
At a time when the future relations of the enlarged EU with its Eastern and Southern neighbours are under thorough discussion, the Council stresses the importance of stability in Moldova for the region and for the European Union.
Neuvosto tunnustaa Moldovan pyrkimykset osallistua Euroopan integraatioon ja on valmis tukemaan Moldovaa niissä sekä vahvistamaan EU:n ja Moldovan suhteita Moldovan lähentämiseksi kohti EU:ta.
The Council recognises Moldova's pro-European choice and is ready to work with Moldova to support this and to strengthen EU-Moldova relations in order to draw Moldova closer to the EU.
Neuvostossa vallitsee yhteisymmärrys siitä, että EU:n on osallistuttava tiiviimmin Moldovan tilanteen käsittelyyn.
There is agreement in the Council on the need and urgency for greater EU involvement in Moldova's situation.
Maata jakaneen sisällissodan päättymisestä on yli kymmenen vuotta, mutta Transnistrian konflikti on yhä ratkaisematta.
More than ten years after the end of the civil war that divided the country, the conflict in Transnistria remains unresolved.
Transnistriassa on edelleen varastoituna suuria määriä aseita ja ampumatarvikkeita, ja alueesta on tullut laittoman kaupan keskus ja kulkureitti.
Large stockpiles of arms and ammunition remain in Transnistria and the region has become a source of and a transit route for illegal trafficking.
Näin ollen kestävän ratkaisun löytäminen Transnistrian konfliktiin on yhä tärkeämpää.
Thus, a rapid and sustainable solution to the Transnistria conflict is all the more important.
Konflikti on Moldovan poliittisen ja taloudellisen kehityksen suurin yksittäinen este sekä yksi köyhyyden perimmäisiä syitä.
Failure to resolve it is the single largest impediment to Moldova's political and economic development and one of the root causes of poverty.
Neuvosto on ilmoittanut EU:n olevan valmis osallistumaan rakentavalla tavalla kiistan ratkaisemiseen poliittisin keinoin sekä sitoutunut Etyjin puitteissa toteutettaviin lisätoimiin, jotta rauhanomainen ratkaisu voitaisiin löytää Moldovan alueellista koskemattomuutta kunnioittaen.
The Council has reiterated the readiness of the EU to contribute constructively to a political settlement and its commitment to make additional efforts in the OSCE framework to reach a peaceful solution in full respect of Moldova's territorial integrity.
Neuvosto on toistuvasti kiirehtinyt konfliktin osapuolia jatkamaan neuvotteluja, jotta ratkaisu voitaisiin löytää mahdollisimman pian.
The Council has continuously urged the parties to the conflict to further the negotiations with a view to finding a solution as soon as possible.
Separatistisen Transnistrian alueen johtajat ovat pyrkineet hidastamaan tällaisia toimia ja osoittaneet haluttomuutta vallitsevan tilanteen muuttamiseen sekä estäneet näin todellisten neuvottelujen käymisen.
The leadership of the secessionnist Transnistrian region has been obstructionist and shown unwillingness to change the status quo, thereby impeding meaningful negotiations.
Tämän vuoksi neuvosto päätti panna täytäntöön kohdennettuja pakotteita asettamalla EU:ta koskevan matkustuskiellon seitsemälletoista Transnistrian johtohenkilölle, joiden katsotaan olevan ensisijaisesti vastuussa konfliktin poliittiseen ratkaisuun tähtäävän yhteistyön vähäisyydestä.
Consequently, the Council decided to implement targeted sanctions in the form of a travel ban on seventeen people of the Transnistrian leadership considered to be primarily responsible for the lack of co-operation to promote a political settlement of the conflict.
Lisätoimenpiteitä voidaan harkita myöhemmin tilanteen kehittyessä.
Additional measures could be considered at a later date in light of further developments.
Etyjin nykyisen puheenjohtajan näkemyksen mukaan neuvotteluprosessin edistyminen edellyttää Transnistrian johtajien yhä voimakkaampaa painostamista, ja USA, kaikki liittyvät maat, assosioituneet Euroopan maat sekä ETA:an kuuluvat valtiot ovat päättäneet hyväksyä samankaltaisia toimenpiteitä.
In line with the view of the current OSCE chairmanship on the need for increasing pressure on the Transnistrian Leadership to make progress in the negotiation process, the US, all the Acceding States, Associated European countries and members of the EEE also decided to adopt similar measures.
Nämä toimenpiteet korostavat EU:n ja sen kumppaneiden päättäväisyyttä saada Transnistrian johtajat mukaan tavoitteellisiin neuvotteluihin.
These measures underscore the decisiveness of the EU and its partners in bringing the Transnistrian leadership in result-oriented negotiations.
Neuvosto korostaa, että kestävä ratkaisu Transnistrian tilanteeseen edellyttää kaikilta osapuolilta hyvää tahtoa.
The Council underlines that a sustainable solution to the situation of Transnistria requires good will by all sides.
Neuvosto on vedonnut myös Moldovaan, jotta se suhtautuisi mahdollisimman joustavasti ja rakentavasti välittäjien esittämiin ehdotuksiin.
The Council has also called on the Moldovan side to take the most constructive and flexible approach to suggestions submitted by the mediators.
Neuvosto oli tyytyväinen presidentti Voroninin äskettäiseen uutta perustuslakia koskevaan aloitteeseen, perustuslakia valmistelevan komitean perustamiseen sekä siihen, että molemmat osapuolet ovat tasavertaisesti edustettuina komiteassa.
The Council welcomed the recent initiative by President Voronin on a new constitution and the recent establishment of a constitutional drafting commission with equal representation of both sides.
Vaikka EU kannattaa edelleen neuvottelujen käymistä nykyisessä muodossa viiden osapuolen kesken, se suhtautuu kannustavasti uuteen aloitteeseen ja on tarvittaessa valmis tukemaan perustuslakia valmistelevan valiokunnan työtä.
While continuing to support the negotiating process under the current five-sided format, the EU encourages this new initiative and would be willing to facilitate the work of the constitutional drafting commission as appropriate.
Neuvosto toimii aktiivisesti kaikkien osapuolten kanssa kestävän ratkaisun löytämiseksi ja on myös valmis tutkimaan kaikkia toimia, joilla voidaan edistää poliittisen ratkaisun löytymistä konfliktiin.
The Council is working actively with all parties to seek a lasting solution and is also ready to examine all measures helping to promote a political settlement of the conflict.
Tukea Moldovalle jatketaan, ja neuvosto aikoo myös arvioida mahdollisuuksiensa mukaan, mitä toimenpiteitä voitaisiin sisällyttää toimenpidepakettiin, jolla tuetaan Transnistrian konfliktin lopullista ratkaisemista ja edistetään näin vakautta ja turvallisuutta sekä elvytetään taloutta koko alueella vakaalta pohjalta
In addition to existing assistance to Moldova, the Council will assess, within the context of available resources, what measures could form part of a package to support an eventual settlement of the Transnistria conflict, contributing to increasing stability and security and to reviving economic development in the whole region on a sound basis.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1329/03
WRITTEN QUESTION E-1329/03
esittäjä(t): Sérgio Marques (PPE-DE) neuvostolle
by Sérgio Marques (PPE-DE) to the Council
Prestige-öljysäiliöaluksen uppoaminen Galician rannikon läheisyydessä 19. marraskuuta 2002 aiheutti ympäristökatastrofin, josta on hyvin vakavia taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia jo muutenkin taloudellisesti heikossa asemassa olevalle tavoite 1 -alueelle, joka on erittäin riippuvainen kalastuksesta.
The sinking of the Prestige off the Galician coast in 19 November 2002, caused one of the largest-ever ecological disasters, with appalling economic and social consequences for a massively fisheries-dependent, and hence fragile, Objective 1 region.
Tämä kauhea onnettomuus, jolta Portugali välttyi ainoastaan suotuisten merivirtauksien ansiosta, herätti jälleen kysymyksen meriturvallisuudesta ja öljytuotteiden kuljetusten valvonnasta.
This disastrous accident, which did not affect Portugal solely and simply because of sea-currents, once again raised the issue of safety at sea and how to control transport of hydrocarbons.
Tämä kysymys on ensisijaisen tärkeä sellaiselle valtiolle kuin Portugali, jolla on pitkä meriraja ja johon kuuluu hyvin haavoittuvaisia saarialueita, kuten Madeiran ja Azorien saaristot.
The issue is of fundamental concern to a country like Portugal, with an immense coastline and extremely vulnerable islands like Madeira and the Azores.
Haaksirikon tapahduttua komissio antoi tiedonannon meriturvallisuuden parantamisesta, jossa edellytettiin lainsäädännön, johon sisältyvät toimenpidekokonaisuudet Erika I (satamavaltion suorittamaa valvontaa ja luokituslaitosten toimintaa koskevat toimet sekä toimet aikataulun vahvistamiseksi yksirunkoisten säiliöalusten vaiheittaiselle käytöstäpoistolle) ja Erika II (Euroopan meriturvallisuusviraston perustamista ja öljyvahinkojen uhreille maksettavia korvauksia koskevat toimet), nopeutettua täytäntöönpanoa sekä kansainvälisen tason toimia ja pilaantumiseen johtaneista rikoksista langetettavien rangaistusten, mukaan lukien rikosoikeudellisten seuraamusten käyttöönottoa.
Following the wreck, the Commission presented a Communication on stepping-up safety at sea, providing for: earlier application of the measures in the ERIKA I package (measures on port State control of vessels, closer monitoring of the performance of the classification societies and bringing forward the timetable for withdrawing single-hull oil tankers from service), and the ERIKA II (measures on earlier establishment of the European Maritime Safety Agency and compensation for victims of oil spillages), greater international intervention and the introduction of sanctions, for pollution crime, including penal sanctions.
Euroopan parlamentti vaati 19. joulukuuta 2002 antamansa päätöslauselman 9 kohdassa neuvostoa hyväksymään parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä esittämien kantojen mukaisen tyydyttävän yhteisen kannan ehdotuksesta Euroopan vesillä tapahtuvien öljyvahinkojen korvausrahaston perustamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä.
The European Parliament demanded that the Council adopt without further delay a common position on the proposal for the establishment of a Fund for the Compensation of Oil Pollution damage in European Waters, in paragraph 9 of its resolution of 19 December 2002.
Mikä on neuvoston kanta tähän asiaan? 2.
What is its position on this? 2.
Jos tätä asiaa koskevaa päätöstä ei ole vielä tehty, niin milloin se tehdään? 3.
If no decision has yet been taken, when will a position be adopted? 3.
Jos kyseisen korvausrahaston perustamiselle on esteitä, niin millaisia ne ovat?
If there are obstacles to establishing the Compensation Fund in question, what is the nature of these obstacles, and in what do they consist?
Komissio teki toisen Erika-paketin puitteissa ehdotuksen, jonka tarkoituksena on EU:n täydentävän öljyvahinkojen korvausrahaston COPE:n perustaminen.
In the framework of the ERIKA II package, the Commission submitted a proposal aimed at establishing an EU supplementary compensation fund for oil pollution damage (COPE fund).
Neuvosto kuitenkin katsoi joulukuussa 2000, että on parempi varmistaa asianmukainen ja mahdollisimman kattava korvausvastuu- ja vahingonkorvausjärjestelmä öljytuotteiden tai muiden vaarallisten ja ympäristöä pilaavien aineiden merikuljetuksista aiheutuvien vahinkojen varalta .
However, in December 2000, the Council considered it preferable to ensure a proper and, as far as possible, global regime for liability and compensation in cases of pollution damage resulting from contamination by petroleum products and other noxious and hazardous substances transported by ships .
Se sopi tämän jälkeen huhtikuussa 2001 yhteisestä lähestymistavasta IMO:n puitteissa käytäviä neuvotteluja varten.
It consequently agreed, in April 2001, on a common approach for negotiations within the IMO framework.
Yhteisessä lähestymistavassa korostettiin, että harkinnanvaraisesta lisäkorvauksesta olisi päästävä yhteisymmärrykseen Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä mahdollisimman pian, mielellään vuoteen 2003 mennessä .
The common approach emphasised that an agreement within the IMO on an optional supplementary compensation fund should be reached as soon as possible, preferably by 2003 .
Neuvosto (liikenne, televiestintä, energia) sitoutui 6. joulukuuta 2002 alusten turvallisuudesta ja meren pilaantumisen ehkäisemisestä antamissaan päätelmissä tarkastelemaan välittömästi komission ehdotusta asetukseksi rahaston perustamisesta Euroopan vesillä sattuneiden öljyvahinkojen korvaamiseksi siinä tapauksessa, että Kansainvälinen merenkulkujärjestö ei perusta öljyvahinkojen lisäkorvausrahastoa, ja pitämään tavoitteenaan rahaston perustamista ennen vuoden 2003 loppua.
On 6 December 2002, the Council (Transport/Telecommunications/Energy) agreed in its conclusions on the safety of ships and pollution prevention, to examine immediately the Commission's proposal for a regulation on the establishment of a Community fund for the compensation of oil pollution damage in European waters (COPE fund), in the event that a supplementary compensation fund for oil pollution was not established by the International Maritime Organization (IMO), with the aim of establishing it before the end of 2003.
Tämä vahvistettiin Eurooppa-neuvostossa 20. ja 21. maaliskuuta 2003.
This was confirmed by the European Council on 20/21 March 2003.
Lontoossa 12.—16. toukokuuta kokoontunut diplomaattikonferenssi päätti, että laaditaan kansainväliselle öljyvahinkojen korvausrahastolle uusi yläraja, joka olisi yhdenmukainen neuvoston joulukuussa 2002 asiasta antamiin päätelmiin sisältyvän strategian kanssa.
The Diplomatic Conference held in London from 12 to 16 May 2003 decided to create a new ceiling for the IOPCF Compensation Fund, in line with the strategy decided by the Council in its conclusions on the subject in December 2002.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1330/03
WRITTEN QUESTION E-1330/03
Aihe: Prestige — yhteisön tuet
Subject: Prestige : Community aid
Haaksirikon tapahduttua komissio antoi tiedonannon meriturvallisuuden parantamisesta, jossa edellytettiin lainsäädännön, johon sisältyvät toimenpidekokonaisuudet Erika I (satamavaltion suorittamaa valvontaa ja luokituslaitosten toimintaa koskevat toimet sekä toimet aikataulun vahvistamiseksi yksirunkoisten säiliöalusten vaiheittaiselle käytöstäpoistolle) ja Erika II (Euroopan meriturvallisuusviraston perustamista ja öljyvahinkojen uhreille maksettavia korvauksia koskevat toimet), nopeutettua täytäntöönpanoa sekä kansainvälisen tason toimia ja pilaantumiseen johtaneista rikoksista langetettavien rangaistusten, mukaan lukien rikosoikeudellisten seuraamusten käyttöönottoa.
Following the wreck, the Commission presented a Communication on stepping-up safety at sea, providing for: earlier application of the measures in the Erika I package (measures on port State control of vessels, closer monitoring of the performance of the classification societies and bringing forward the timetable for withdrawing single-hull oil tankers from service), and the Erika II (measures on earlier establishment of the European Maritime Safety Agency and compensation for victims of oil spillages), increased international intervention and the introduction of sanctions, for pollution crime, including penal sanctions.
Euroopan parlamentin 19. joulukuuta 2002 antaman päätöslauselman 11 ja 12 kohdissa komissiota kehotettiin harkitsemaan kiireellisesti kaikkien mahdollisten rahoitusvälineiden käyttämistä Prestige-säiliöaluksen haverin aiheuttamien taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien vahinkojen korjaamiseksi ja öljyvahingosta kärsivien talouselämän alojen tukemiseksi sekä ryhtymään välittömästi toimiin katastrofista kärsineiden tilanteen helpottamiseksi käyttämällä solidaarisuusrahastoa.
In paragraphs 11 and 12 of its resolution of 19 December 2002, the European Parliament called on the Commission, as a matter of urgency, to consider using all the necessary financial instruments to tackle the economic, social and environmental consequences of the wreck of the Prestige and assist the economic sectors affected , and the immediate adoption of measures to alleviate the damage occasioned to those affected, through the use of the Solidarity Fund .
Nyt kun neljä kuukautta on kulunut Prestige-onnettomuudesta, voiko komissio ilmoittaa, mitä rahoitusvälineitä on käytetty ja mihin toimiin on ryhdytty taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien vahinkojen korjaamiseksi? 2.
Four months after the Prestige tragedy, what financial resources have been made available, and what measures have been adopted to tackle the economic, social and environmental consequences? 2.
Onko komissio tehnyt Prestige-aluksen uppoamisesta aiheutuneita vahinkoja koskevan arvion? 3.
Does the Commission possess any estimate of the damage caused by the sinking of the Prestige ? 3.
Mikä on komission päätös solidaarisuusrahaston käytöstä Prestige-katastrofin aiheuttamien vahinkojen korvaamiseksi?
What has the Commission decided with regard to the possible use of the Solidarity Fund in respect of the Prestige disaster?
Komissio kehottaa arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan kysymykseen H-0221/03 annettuun vastaukseen.
The Commission refers the Honourable Member to the response given to question H-0221/03 .
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1331/03
WRITTEN QUESTION E-1331/03
esittäjä(t): André Brie (GUE/NGL) neuvostolle
by André Brie (GUE/NGL) to the Council
Aihe: Kreikan ja Turkin rajalla olevat miinakentät
Subject: Minefields on the (eastern) border between Greece and Turkey
Neuvosto vastasi 20. helmikuuta 2003 kysymykseeni E-2960/02 EUVL C 155 E, 3.7.2003, s. 68 . , joka koski Kreikan ja Turkin välisellä rajalla sijaitsevia miinakenttiä.
As a follow-up to the Council's answer ( E-2960/02 OJ C 155 E, 3.7.2003, p.
Haluaisin ilmoittaa neuvostolle, että Ateenassa ilmestyvässä Kathimerini-nimisessä päivälehdessä kerrottiin 26. maaliskuuta 2003 laittomasta somalimaahanmuuttajasta, joka kuoli astuttuaan miinaan, kun hän yritti päästä Turkista Kreikkaan Traakiassa sijaitsevan Evrosin alueen kautta.
68 . , 20 February 2003) to my question on minefields on the (eastern) border between Greece and Turkey, I should first of all like to draw the Council's attention to the following report which appeared in the 26 March 2003 edition of the Athens daily newspaper Kathimerini:
Lisäksi miinakentän laitamilta pidätettiin 18 muuta somalia.
Another 18 Somalis were arrested on the fringes of the minefield.
Tähän liittyen kysyn neuvostolta, pysyykö se arviossaan, jonka se antoi vastatessaan edellä mainittuun kysymykseeni:
In connection with this report, can the Council state whether it stands by the assessment given in its answer to my question:
Erityisesti Kreikan ja Turkin osalta voidaan todeta, että molemmat maat aikovat lähiaikoina jättää yhdessä Ottawan yleissopimusta koskevat ratifiointi- (Kreikka) ja liittymisasiakirjansa (Turkki).
As regards specifically Greece and Turkey, both countries have come close to depositing jointly their instruments of ratification (for Greece) or accession (for Turkey) to the Ottawa Convention.
Kuinka monta henkilöä on neuvoston saamien tietojen mukaan kuollut tai loukkaantunut (erilliset luvut kuolleista ja loukkaantuneista) kyseisellä rajalla Ottawan yleissopimuksen voimaantulon (1. maaliskuuta 1999) jälkeen?
In addition, could the Council state how many people have to its knowledge been killed or injured (please give separate statistics) on this border since the entry into force of the Ottowa Convention (1 March 1999)?
Turkissa rannikkokaupunki Kasissa 2.5. pidetyn kokouksen jälkeen Kreikan ja Turkin pääministerit ilmoittivat yhteisessä julkilausumassaan, että menettelyt Kreikan ja Turkin osallistumiseksi Ottawan yleissopimukseen (Kreikan kohdalla kyse on yleissopimuksen ratifioinnista, Turkin kohdalla siihen liittymisestä) on nyt saatettu päätökseen molemmissa maissa.
After a meeting in the Turkish coastal town of Kas on 3 May, the Greek and Turkish Prime Ministers announced in a joint statement that the procedures necessary to make their countries parties to the Ottawa convention (ratification for Greece, accession for Turkey) had now been completed both in Greece and Turkey.
Pääministerit ilmoittivat, että molemmat maat toimittavat seuraavaksi samanaikaisesti asiaa koskevat asiakirjansa YK:n pääsihteerille.
They declared that the two countries would now proceed to submit simultaneously their respective instruments to the UN Secretary General.
Neuvostolla ei ole hallussaan tilastoja jalkaväkimiinojen aiheuttamista uhreista Kreikan ja Turkin välisellä rajalla.
The Council is not in the possession of statistics on casualties caused by landmines on the Greek-Turkish border.
Arvoisa parlamentin jäsen voi tässä asiassa ottaa yhteyttä asianmukaisiin kansallisiin viranomaisiin.
The Honourable Member may refer for this to the respective national authorities.
On kuitenkin huomattava, että ICBL:n (International Campaign to Ban Landmines) tuoreimman (2002) raportin mukaan Kreikassa ei ole keskitettyä rekisteriä jalkaväkimiinojen uhreista, kun taas Turkissa ihmisoikeusjärjestö Turkish Human Rights Foundation kerää ilmoituksia uhreista, jotka julkaistaan kuukausiraportteina.
However, according to the latest annual report (2002) of the International Campaign to Ban Landmines (ICBL), there is no central register of mine casualties in Greece, while in Turkey the Turkish Human Rights Foundation is collecting reports of casualties which are being issued in monthly bulletins.
ICBL:n välittämät tiedot ovat saatavilla internet-sivustolla www.icbl.org.
ICBL information resources can be consulted on the website www.icbl.org.