natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kymmenen tieteilijän ryhmän — jonka jäsenet olivat seitsemästä eri jäsenvaltiosta kotoisin ja jota täydensivät kaksi tutkijaa Kanadasta ja Yhdysvalloista — käyttämät tietolähteet on myös kuvattu yksityiskohtaisesti kyseisessä julkaisussa sivuilla 16—21.
The data and information sources used by the team of ten scientists from seven different Member States — and two researchers from Canada and the United States — are also described in detail in the publication above, pages 16 to 21.
Julkaisussa viitataan, viiden pääasiallisen tiedonlähteen joukossa, jäsenvaltioiden kansallisille viranomaisille lähetettyihin kyselylomakkeisiin.
The questionnaires sent out to the Member States' national authorities are mentioned as one of the five main data and information sources.
Mitä viimeiseen arvoisan jäsenen esittämään kysymykseen tulee, Albania ei ole EU:n jäsenvaltio.
In reply to the Honourable Member's final question, Albania is not a Member state.
Albania on kuitenkin siirtymäkautensa alkamisesta vuonna 1991 lähtien saanut tukea Phare-ohjelman (vuoteen 2000 saakka) ja CARDS-ohjelman (vuodesta 2001 alkaen) puitteissa.
However, since the beginning of its transition in 1991, Albania has been receiving funding, first from the PHARE programme (until 2000) and then from the CARDS programme (as of 2001).
Näiden ohjelmien tavoitteena on erityisesti vahvistaa oikeusvaltiota ja tukea koko maan, mukaan luettuna varmasti Albaniassa asuva kreikkalainen vähemmistö, yhteiskunnallista ja taloudellista kehitystä.
One of the aims of these programmes is to strengthen the rule of law and to promote the socio-economic development of the country as a whole, including, of course, the Greek minority in Albania.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3359/03
WRITTEN QUESTION E-3359/03
Aihe: Sivusaaliit katkarapujen pyynnissä
Subject: Bycatch associated with shrimp fisheries
Environmental Justice Foundation -säätiö (EJF) on laajojen tutkimusten jälkeen tullut johtopäätökseen, että katkarapujen pyynnissä syntyvät suuret sivusaalismäärät aiheuttavat maailmanlaajuisesti ekologista taantumista.
Following extensive research, the Environmental Justice Foundation has concluded that the high levels of bycatch associated with shrimp fisheries are causing ecological degradation on a global scale.
FAOn mukaan katkarapujen pyyntitoiminta on yksin vastuussa kolmasosasta maailman poisheitetyistä saaliista, vaikka tämän pyyntitoiminnan osuus meren antimien tuotannosta on alle kaksi prosenttia.
According to the FAO, shrimp fisheries alone are responsible for one third of the world's discarded catch, despite producing less than 2 % of seafood.
Vaikka katkarapujen pyynnissä käytetään erityisen ei-valikoivia pyydyksiä, sivusaaliskysymys ei rajoitu siihen.
Although shrimp fisheries are particularly non-selective, the issue of bycatch is not limited to these fisheries.
Erilaisilla pyyntimenetelmillä pyydetään joka vuosi miljoonia tonneja sivusaaliita, joista leijonan osan haukkaavat troolarit, verkot ja pitkäsiimat.
Millions of tonnes of bycatch are caught by a variety of fishing methods every year, with trawlers, gillnets and longlines being responsible for a leading share.
Koska tätä pyyntitoimintaa ei hallinnoida, johtaa se eittämättä meren biologisen monimuotoisuuden ja tuottavuuden heikentymiseen sekä työttömyyden ja köyhyyden lisääntymiseen rannikkoalueilla.
Left unmanaged, these fisheries will unquestionably lead to a decline in marine biodiversity and productivity, along with increased unemployment and poverty in coastal areas.
Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous totesi vuonna 1994, että sivusaaliit ja poisheitto kalastustoiminnassa antavat aihetta siihen, että kansainvälinen yhteisö kiinnittää todellista huomiota asiaan, mutta tähän mennessä toimet ovat olleet riittämättömiä liikakalastusta koskevan ongelman ratkaisemiseksi.
In 1994, the United Nations General Assembly stated that the issue of bycatch and discards in fishing operations warrants serious attention by the international community, yet insufficient action has been taken to resolve this over-exploitation.
Jotta sivusaaliskysymykseen puututtaisiin maailmanlaajuisesti, EJF suosittaa sivusaaliiden vähentämistä koskevan kansainvälisen toimintaohjelman toteuttamista YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön suojeluksessa.
In order to address the issue of bycatch on a global level, EJF recommends the adoption of an International Plan of Action on Bycatch Reduction under the auspices of the UN Food and Agriculture Organisation.
EJF haluaisi EU:n ottavan ohjat käsiinsä kehottamalla tämän toimintaohjelman toteuttamiseen seuraavassa mahdollisessa tilaisuudessa.
EJF would like the EU to take the lead in calling for this IPOA at the next viable opportunity.
Koska EU on äskettäin uudistanut YKP:n kalavarojen säilyttämisen ja kestävän pyynnin asettamiseksi etusijalle, tällainen ehdotus olisi linjassa EU:n nykyisten huolenaiheiden kanssa.
Given that the EU has recently reformed the CFP to prioritise conservation and sustainable exploitation of fisheries resources, such a proposal would be in line with current European concerns.
Sivusaaliiden vähentämistä koskeva kansainvälinen toimintaohjelma ei ainoastaan auttaisi EU:ta puuttumaan sen omiin sivusaalismääriin (mukaan lukien avomerilaivastojen sivusaaliit), vaan edistäisi myös kansainvälistä toimintaperiaatetta kalastustoiminnan hävikin vähentämisen osalta.
An IPOA would not only assist the EU in addressing its own bycatch levels (including those associated with long-distance fleets), but would also push forward international policy in terms of reducing wastage from fisheries.
Missä EU:n aloitteissa puututaan tällä hetkellä sivusaaliiden vähentämiseen (pikemmin kuin pelkästään poisheiton vähentämiseen) Euroopan vesillä ja avomerilaivastojen sivusaaliiden vähentämiseen kolmansien maiden vesillä?
What EU initiatives currently address bycatch reduction (rather than solely reduction in discards) in European waters, and bycatch reduction in long-distance fleets in third-country waters?
Miten EU valvoo sivusaalismääriä ja sivusaaliiden vaikutuksia meren ekosysteemeihin?
How does the EU monitor bycatch levels and the impacts of bycatch on marine ecosystems?
Onko EU valmis ottamaan ohjat käsiinsä ja vaatimaan FAOn turvin toteutettavaa sivusaaliiden vähentämistä koskevaa kansainvälistä toimintaohjelmaa?
Is the EU prepared to take a lead in calling for a UN FAO International Plan of Action on Bycatch Reduction ?
Komissio on tietoinen isojen sivusaaliiden aiheuttamasta vakavasta ongelmasta tiettyjen lajien pyynnissä ja tähän liittyvästä meren biologisen monimuotoisuuden ja tuottavuuden heikentymisestä.
The Commission is aware of the serious problem caused by high levels of by-catch in certain fisheries and the associated decline in marine biodiversity and productivity.
Komissio on parlamentin jäsenen tavoin huolissaan tästä ja samaa mieltä hänen kanssaan siitä, että ongelmaan on nopeasti puututtava maailmanlaajuisesti.
The Commission shares the Honourable Member's concern and agrees on the urgent need to address the problem at a global level.
Kuten kysyjä huomauttaa, uudessa yhteisessä kalastuspolitiikassa (YKP:ssä) asetetaan etusijalle kalavarojen säilyttäminen ja kestävä pyynti.
As pointed out by the Honourable Member, the new Common Fisheries Policy (CFP) gives priority to conservation and sustainable exploitation of fisheries resources.
Yhteiseen kalastuspolitiikkaan sisältyy useita aloitteita, joilla on tarkoitus vähentää yhteisön oman kalastuslaivaston sivusaaliita.
The common fisheries policy includes a number of initiatives designed to reduce by-catches by its own fishing fleet.
Näitä aloitteita ovat muun muassa seuraavat: —
These include: —
Poisheitettyjä kaloja koskeva toimintasuunnitelma KOM(2002) 656 lopullinen. .
the Action Plan on discards COM(2002) 656 final. .
Tässä toimintasuunnitelmassa käsitellään yhteisön kalastuslaivaston kalojen poisheitto-ongelmaa kaikilla toiminnan aloilla.
This Action Plan deals with the problem of discarding of fish by the Community's fishing fleets in all its areas of operation.
Tarkoituksena on antaa yleinen katsaus poisheitettyjen kalojen määrästä, tuoda esiin poisheittämisen biologiset ja taloudelliset seuraukset sekä ehdottaa mahdollisuuksia poisheitettyjen määrien vähentämiseksi pyyntiponnistuksia rajoittamalla ja entistä valikoivampia pyydyksiä kehittämällä.
Its purpose is to provide a general overview of the magnitude of discarding, to indicate the biological and economic consequences of discarding as well as the possibilities for reducing quantities discarded by reducing fishing effort and developing more selective fishing gears;
Entistä valikoivampien kalastustekniikoiden edistäminen kannustamalla taloudellisesti entistä valikoivampien pyydysten käyttöön — näistä kannustimista säädetään kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä 17. joulukuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2792/1999 EYVL L 337, 30.12.1999 . — ja sivusaaliita ja mahdollisia lieventäviä toimenpiteitä koskevien tutkimusten rahoittaminen.
the promotion of selective fishing techniques, through financial incentives for the use of selective fishing gear offered by Council Regulation (EC) No 2792/1999 of 17 December 1999 laying down the detailed rules and arrangements regarding Community structural assistance in the fisheries sector OJ L 337, 30.12.1999 . and the funding of studies on by-catch and possible mitigation measures.
Esimerkki viimeksi mainituista toimista on kuudennen puiteohjelman soveltamisalaan kuuluva erityinen kolmivuotinen tutkimushanke, joka käynnistettiin vuonna 2003 ja jossa pyritään kehittämään vaikutuksiltaan pieniä, lajikohtaisesti valikoivia pyyntivälineitä ja löytämään vaihtoehtoisia kalastustapoja muihin kuin kohdelajeihin kohdistuvan vaikutuksen vähentämiseksi.
As an example of the latter, a specific three-year research project, starting in 2003, is being finalised under the sixth Framework Programme to develop low-impact, species-selective fishing gears, and to formulate alternative fishing tactics in order to reduce impact on non-target species.
Pyyntiponnistusten valvontatoimien ottaminen käyttöön vakavasti uhanalaisten kalakantojen sivusaaliiden vähentämiseksi monilajikalastuksessa (esimerkiksi turskan kalastus Pohjanmerellä ja Skotlannin länsipuolella).
1. the introduction of fishing effort control measures in order to reduce by-catches of severely depleted fish stocks in mixed fisheries (such as, for instance, cod in the North Sea and West of Scotland).
Kolmansien maiden vesillä toimivien avomerilaivastojen osalta kalastussopimuksiin sisältyy joissakin tapauksissa poisheiton vähentämiseksi toteutettavia toimenpiteitä, esimerkiksi sivusaaliskiintiöitä koskevia määräyksiä.
In connection with long distance fleets in third-country waters, in some cases the Fisheries Agreements contain measures to reduce discards, for example the setting of by-catch quotas.
Mitä valvontaan tulee, tietojen keruuta koskevaan asetukseen Neuvoston asetus (EY) N:o 1543/2000 , annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000, yhteisön puitteista yhteisen kalastuspolitiikan toteuttamista varten tarvittavien tietojen keruulle ja hallinnalle ( EYVL L 176, 15.7.2000 ). sisältyy velvoite valvoa tiettyjen kalakantojen poisheittoa; toisista, merkitykseltään toissijaisista kannoista tehdään pilottitutkimuksia.
As far as monitoring is concerned, in the Data Collection Regulation Council Regulation (EC) No 1543/2000 of 29 June 2000 establishing a Community framework for the collection and management of the data needed to conduct the common fisheries policy, OJ L 176, 15.7.2000 . there is an obligation to monitor discards for specific stocks; other stocks of secondary importance are to be covered by pilot surveys.
Tiettyjen luontotyyppidirektiivillä suojeltujen lajien sivusaaliiden valvonnasta on myös olemassa velvoitteita Neuvoston asetus (ETY) N:o 43/92 , annettu 9 päivänä tammikuuta 1992, jäsenvaltioiden alueellistamissuunnitelmien esittämisen määräaijoista ( EYVL L 5, 10.1.1992 ) (suomenkielistä toisintoa ei ole saatavissa). .
There are also monitoring obligations for the bycatch of some protected species in the Habitats Directive Commission Regulation (EEC) No 43/92 of 9 January 1992 establishing a deadline for the presentation by the Member States of regionalization plans, OJ L 5, 10.1.1992 . .
Environmental Justice Foundation -säätiön ehdotuksesta vaatia YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön sivusaaliiden vähentämistä koskevaa kansainvälistä toimintaohjelmaa komissio katsoo, että ajatus on hyvin hyödyllinen, ja se on valmis tukemaan sitä.
As for the Environmental Justice Foundation (EJF) suggestion to call for a United Nations' Food and Agriculture Organisation (FAO) International Plan of Action on Bycatch Reduction , the Commission thinks it is a very valuable idea and is ready to support it.
Komission oman poisheittoa koskevan toimintaohjelman — johon viitattiin edellä 1 kohdassa ja jonka osalta tehdään ensi vuonna useita aloitteita — valmistelun edellyttämän suuren työmäärän vuoksi komissio ei kuitenkaan pysty varaamaan voimavaroja muiden kansainvälisen tason aloitteiden valmistelutyön ohjaamiseen.
However, given the large workload associated with the preparation of the Commission's own Action Plan on Discards referred to in point 1, on which a number of specific initiatives will be taken next year, the Commission is not in a position to allocate resources to take the lead in preparing other initiatives at the international level.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3360/03
WRITTEN QUESTION E-3360/03
Kun Espanja sulki Gibraltarin vastaisen rajansa, se rajoitti henkilöiden vapaata liikkuvuutta Euroopan yhteisössä.
In closing with its frontier with Gibraltar, Spain has established a barrier to the freedom of movement of persons within the territory of the European Community.
Jotta rajan sulkeminen olisi vapaan liikkuvuuden periaatteiden mukaista, sen täytyy perustua yhteen tai useampaan erityis- ja poikkeussäännökseen.
In order for this border closure to comply with the principle of freedom of movement, it needs to be based on one or more specific, legal provisions concerning derogation.
Voiko komissio ilmoittaa, millaisia kyseiset säännökset ovat?
Can the Commission state what the condition(s) is/are in this case?
Sovelletaanko niitä muualla yhteisössä ja jos sovelletaan, millä ehdoilla?
Are they furthermore applicable in the Community, and under what conditions?
Onko olemassa muita samantyyppisiä säännöksiä, jotka saavat aikaan saman tuloksen?
Are there furthermore other provisions of the same kind, i.e. capable of producing the same effects?
Arvoisaa parlamentin jäsentä pyydetään tutustumaan vastaukseen, jonka komissio antoi Glyn Fordin parlamentin marraskuun 2003 täysistunnossa esittämään suulliseen kysymykseen H-0668/03 Kirjallinen vastaus 18.11.2003. .
The Honourable Member is invited to refer to the reply given by the Commission to oral question H-0668/03 by Glyn Ford during question time at Parliament's plenary session of November 2003 Written reply, 18.11.2003. .
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3361/ 03
WRITTEN QUESTION E-3361/03
Aihe: Rauta-Reinin ratahanke
Subject: Ijzeren Rijn railway line
Rauta-Rein-rautatie on esimerkki eurooppalaisesta liikenneyhteydestä, joka hyödyttää avointa taloutta.
The Ijzeren Rijn line is an example of a European transport route which is useful for an open economy.
Rauta-Rein yhdistää nimittäin niin Antwerpenin kuin Gentin, Zeebruggen ja Oostendenkin satamat Ruhrin alueeseen ja Saksan sisäosiin.
It links not only the port of Antwerp but also the ports of Ghent, Zeebrugge and Ostend with the Ruhr and the German hinterland.
Rauta-rein on olemassa ja on aikoinaan jo osoittanut tarpeellisuutensa, mutta se jäi pois käytöstä joitakin vuosikymmeniä sitten, koska alikulkutunneleiden rakentamisen kaltaisten ympäristöteknisten muutosten toteuttamisen kustannukset ovat paikoittain liian korkeat, jotta yhteydestä tulisi kannattava lyhyellä aikavälillä.
The Ijzeren Rijn exists and has proved its usefulness in the past, but has ceased to be used for several decades because the cost of environmental improvements such as the building of tunnels in certain places would be far too high to permit the line to become profitable in the near future.
Alankomaiden hallitus on piiloutunut kyseisen verukkeen taakse estääkseen hankkeen etenemisen.
The Netherlands Government has been using this argument as a pretext to prevent any action on the matter.
Flanderi pitää kuitenkin tämän rautatieyhteyden uudelleenkäynnistämistä välttämättömänä liikenneongelmien paheneminen ja konttiliikenteen eksponentiaalinen kasvu huomioon ottaen.
However, because of the growing transport problems and the exponential growth in container traffic, Flanders feels the need to bring this line back into operation.
Saksa ja etenkin sen Nordrhein-Westfalenin osavaltio ovat jo vuosikausia tukeneet Flanderia tässä taloudellisessa mielessä elintärkeässä vaatimuksessa.
Germany, and particularly the Land of North Rhine-Westphalia, have supported Flanders for years in calling for this economically necessary development.
Ikävä kyllä Alankomaat harjoittaa tässä kysymyksessä jarrutuspolitiikkaa tukeakseen omaa suunnitelmaansa nykyaikaisen yhteyden tarjoamiseksi Rotterdamin sataman ja Ruhrin alueen välille erittäin kalliin ja ympäristöä vahingoittavan Betuwe-radan muodossa, joka yhteys ei hyödyttäisi taloudellisesti yhtä ainoata muuta jäsenvaltiota.
However, unfortunately the Netherlands has adopted a policy of obstruction with regard to it, which is inspired by its own plans to create a modern link between the port of Rotterdam and the Ruhr by means of the exorbitantly expensive and environmentally undesirable Betuwe line, which will not benefit any other European country economically.
Rajat ylittävien rautatieyhteyksien merkitys on tunnustettu virallisesti Euroopassa.
Europe now formally recognises the importance of international railway lines.
Onko komissio seurannut Rauta-Rein-hankkeen viime vaiheita?
Is the Commission monitoring developments with regard to the Ijzeren Rijn line?
Onko komissio valmis etsimään tähän tärkeään kysymykseen yhteisön tason ratkaisua, jonka kaikki osapuolet voisivat hyväksyä?
Will the Commission try to secure a breakthrough at European level with regard to this vital matter, such as to arrive at a solution satisfactory to all parties?
Komissio seuraa suurella kiinnostuksella Antwerpenin ja Saksassa sijaitsevan Ruhrin alueen väliseen Rauta-Rein-rautatiehen liittyvää kehitystä.
The Commission monitors the developments in relation to the Iron Rhine (Ijzeren Rijn) link between Antwerp and the German Ruhr area with great interest.
Komissio on sisällyttänyt ehdotuksessaan Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien suuntaviivojen (TEN-T) KOM(2003) 564 lopullinen. tarkistamiseksi tämän rautatien ensisijaiseen hankkeeseen nro 24: rautatieyhteys Lyon/Genova—Basel—Duisburg—Rotterdam/Antwerpen.
The Commission has included this link under priority project No 24: Railway axis Lyon/Genova-Basel-Duisburg-Rotterdam/Antwerpen in its proposal for the revision of the Guidelines for the Trans-European Transport Networks (TEN-T) COM(2003) 564 final. .
Maat, joiden kautta kyseinen rautatie kulkee, ovat sitoutuneet panemaan hankkeen täytäntöön vuoteen 2010 mennessä.
The countries involved have committed themselves to implement this project, which completion is foreseen for 2010.
On kuitenkin syytä huomata, että Betuwelijn-rautatie oli osa ensimmäisiä TEN-liikenneverkkohankkeita, jotka hyväksyttiin ns. Essen-hankeluettelon yhteydessä vuonna 1996.
It should be observed though that the Betuwelijn link was part of the first serie of TEN-T projects, adopted under the so-called Essen project list in 1996.
Belgia ja Alankomaat ovat hiljattain päättäneet antaa Rauta-Rein-rautatietä koskevan riitansa Haagin pysyvän välitystuomioistuimen käsiteltäväksi.
Belgium and the Netherlands have recently decided to submit their conflict on the Iron Rhine to the Permanent Court of Arbitration in The Hague.
Meneillään olevassa käsittelyvaiheessa asianosaiset esittävät vaatimuksensa ja väitteensä, ja välitystuomio on odotettavissa vuoden 2004 puolivälissä.
The case is now at the pleading stage, and a ruling is expected for mid-2004.
Tuomioistuimen päätöksestä saadaan toivon mukaan perusta tyydyttävälle ratkaisulle.
Hopefully, the ruling of the Court will constitute the basis for a satisfactory solution.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3362/03
WRITTEN QUESTION E-3362/03
Aihe: Uusien ydinvoimaloiden kehittäminen
Subject: Development of new nuclear power stations
Energia-asioista vastaava Euroopan komission jäsen Loyola de Palacio totesi Italian äskettäistä sähkökatkoa kommentoidessaan, että kyseinen häiriö johtui osittain Italian päätöksestä sulkea kolme ydinvoimalaansa.
Commenting on the recent power failure in Italy, European Energy Commissioner Loyola de Palacio has stated that the failure was partly due to Italy's decision to close three nuclear power stations.
Komissio haluaa nähtävästi unionin energiamarkkinoiden vapautumisen yhteydessä edistää ydinvoiman lisärakentamista jäsenvaltioissa (La Quinzaine européenne, 3. marraskuuta 2003).
As part of the liberalisation of the energy market within the EU, the Commission evidently wishes to encourage a further expansion of nuclear power in the Member States (La Quinzaine européenne, 3 November 2003).
Euroopan parlamentin entinen puhemies Nicole Fontaine kannattaa Ranskan nykyisenä teollisuusministerinä kolmannen sukupolven EPR-reaktorityypin (European pressurised reactor) jatkokehittelyä.
The former President of the European Parliament, Nicole Fontaine, in her present capacity as France's Minister of Industry, advocates the further development of the third-generation EPR (European pressurised reactor) type of reactor.
Toisin kuin muut jäsenvaltiot ovat erityisesti Ranska ja Suomi päättäneet olla jäädyttämättä ydinenergiaansa.
Unlike most Member States, France and Finland in particular have opted not to freeze their nuclear power.
Belgian edellinen hallitus (vuosina 1999—2003 koolla olleet valtiopäivät) on kuitenkin päättänyt lopettaa ydinenergian tuotannon Belgiassa kokonaan tiettyyn päivämäärään mennessä.
On the other hand, the previous Belgian government (1999-2003) decided that ultimately Belgium should cease to produce nuclear power.
Eikö komissio ole sitä mieltä, että ydinenergian käytöstä pidättäytyminen tai nykyisten ydinvoimaloiden purkaminen on ristiriidassa energiamarkkinoiden vapauttamista koskevan tavoitteen kanssa?
Does not the Commission consider that a moratorium on nuclear power or a phasing-out of the existing power stations conflicts with the proposed liberalisation of energy?
Miten komissio aikoo suhtautua jäsenvaltioihin, jotka haluavat sulkea ydinvoimalansa?
What position will the Commission adopt with regard to Member States which wish to close their power stations?
Katsooko komissio, että uusia ydinvoimaloita voidaan rakentaa, mikäli tarvittaessa samanaikaisesti nykyisiä ympäristönormeja lievennetään?
Does the Commission consider that new power stations may be built on condition this is, if necessary, accompanied by the introduction of more flexible environmental regulations?
Aikooko komissio energiamarkkinoiden tulevaa vapautumista silmällä pitäen laatia tiettyyn päivämäärään mennessä yhtenäiset, kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavat ympäristönormit, jotka mahdollistavat sen, että jäsenvaltiot voivat halutessaan päättää uusien ydinvoimaloiden rakentamisesta?
With a view to the forthcoming liberalisation of energy, will the Commission in due course propose uniform environmental regulations applicable in all Member States which will give Member States the option of building/authorising new nuclear power stations if they so wish?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-3365/03
WRITTEN QUESTION E-3365/03
Aihe: Psirrisin kaupunginosan uudistaminen
Subject: Regeneration of the Psyrri district