natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Samaan aikaan finanssialan toiminta vastaa 73,5:ttä prosenttia koko maailman BKT:sta, minkä vuoksi verovapaus vääristää markkinoita huomattavasti.
At the same time financial sector's activities stand for 73.5% of global GDP and therefore their tax exemption a major market distortion.
Ajatus pääomasiirtojen transaktiomaksusta, joka esitettiin ensimmäistä kertaa jo 1930‑luvulla, tarjoaa nyt kriisin jälkimainingeissa erityisen suuria hyötyjä.
The idea of a tax on financial transactions (FTTs) -already suggested since 1930s - presents an important advantage especially today in the aftermath of the crisis.
0,05 prosentin transaktiomaksun avulla voitaisiin mahdollisesti kerätä EU:ssa lähes 200 miljardin euron tulot ja koko maailmassa 650 miljardin dollarin tulot; näin ollen se voisi tuottaa merkittävän osan tarvituista uusista ja kestävistä resursseista.
Moreover with the revenues potential of a 0.05% FTT being nearly 200 bn € in EU and 650 bn $ at global level, it can decisively contribute to the need for new and sustainable resources.
Maailmanlaajuinen kriisi on osoittanut globaalien vastatoimien tarpeellisuuden.
The global crisis has revealed the need for global responses and therefore the introduction of a global scale FTT is of course the best possible way to move forward.
Tämän vuoksi paras mahdollinen ratkaisu olisi ottaa käyttöön maailmanlaajuinen transaktiomaksu.
However and in spite of the progressive views of the G20 summits right after the crisis, there seems to be today a retreat towards "business as usual".
Jos me emme nyt hyödynnä kriisin aikaan saamaa liike-energiaa, vaan tyydymme passiivisuuteen, me emme voi ottaa kriisistä opiksemme, vaan jätämme taloutemme alttiiksi uusille mullistuksille tulevina vuosina.
If we leave this momentum go by and opt for inaction, we will be unable to draw the right lessons of the crisis and deem our economies for yet another hit in the years to come.
Samalla EU saisi selkeät valtuudet painostaa G20-maita.
At the same time this will provide a clear mandate for the EU to put pressure at G20 level.
Mitä tulee edellä mainittuihin riskeihin, joita EU:n laajuisen transaktiomaksun yksipuolinen käyttöönotto voisi mahdollisesti aiheuttaa EU:n kilpailukyvylle, viimeaikaiset esimerkit leimaverosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja transaktiomaksusta Hong Kongissa osoittavat, että hyvin suunniteltu transaktiomaksu voi estää riskit tehokkaasti ja välttää transaktioiden siirtymiset.
Regarding the argument on competitiveness risks possibly caused by unilateral introduction of an EU FTT, the recent examples of UK stamp duty or of the Hong Kong FTT show that a well designed FTT can efficiently deal with that risk and avoid transaction flaws.
Lisäksi sijoittajat eivät ole halukkaita sijoittamaan vähemmän tunnettuihin tai avoimuudeltaan heikkoihin oikeudenkäyttöalueisiin, jos transaktiokustannukset ovat alhaiset.
Moreover investors are not going to be keen to opt for less known or opaque jurisdictions if the transaction costs are low.
Muille oikeudenkäyttöalueille voivat pääasiassa siirtyä toimijat, jotka käyvät erittäin lyhyen aikavälin kauppaa (ja jotka maksavat suurimman osan maksuista); lyhyen aikavälin transaktioiden osittainen siirtyminen EU:n ulkopuolelle voisi kuitenkin tuoda Euroopan taloudelle lisäarvoa.
The main actors tempted to "migrate" will be the extremely short term traders (which will assume the main burden), but even if parts of short term transactions fly outside EU, this could be of an added value for the European economy.
EU:n laajuisen transaktiomaksun pitäisi täyttää seuraavat edellytykset:
The main features for an EU FTT should be:
§ alhainen taso, 0,01–0,05 prosenttia, jolloin transaktioiden siirtyminen jää todennäköisesti vähäiseksi
§ Low rate, between 0.01% and 0.05% so that there is no important risk for transaction flaws;
§ laaja veropohja, johon sisällytetään kaikki transaktion muodot tasapuolisten toimintaedellytysten takaamiseksi ja siirtymien ehkäisemiseksi kohti finanssialan vähemmän säänneltyjä osia;
§ Broad tax base including every type of transaction, in order to enable a level playing field and avoid flaws towards less regulated parts of the financial sector;
§ selvästi määritellyt poikkeukset ja kynnysarvot, joissa huomioidaan yksityisten ja piensijoittajien tarpeet.
§ Clearly defined exemptions and thresholds, taking into account the needs of the retail and small investors.
Transaktiomaksun ohella finanssialan verotusta koskevassa tämänhetkisessä keskustelussa käsitellään myös kahta muuta välinettä: pankkiveroa ja rahoitustoimiveroa.
Additionally to FTT the current debate on the taxation of financial sector includes two other instruments: bank levies and Financial Activities Taxes (FATs).
Molemmat välineet ovat ilmeisesti saaneet sekä IMF:n että komission tuen.
Both of them seem to have the support from IMF and the Commission.
Nämä välineet ovat kuitenkin transaktiomaksua heikompia tulonlähteitä ja lisäksi kumpikaan niistä ei sisällä sääntelyllistä arvoa.
However apart from the fact that the revenue potential of both is lower than the one from FTT, the main characteristic in both cases is the absence of the "regulatory value".
Pankkivero ja rahoitustoimivero eivät voi suoraan vähentää keinottelua tai tukea markkinoiden vakautta ja tehokkuutta.
Neither bank levies nor FATs can directly contribute to curbing speculation and reinforcing market stability and efficiency.
Pankkivero perustuu tasepositioihin; näihin ei sisälly varjopankkijärjestelmän transaktioita, joihin liittyvät suurimmat velkaantumisriskit.
Bank levies are based on balance sheet positions leaving outside the transactions in shadow banking systems, which are the ones presenting the main leverage risks.
Rahoitustoimiveron puitteissa verotetaan rahoitustoimista saatavia voittoja, mutta sen yhteydessä ei huomioida transaktion "laatua".
FATs constitute taxation on the profits deriving from financial transactions but irrespective of the "quality" transaction itself.
Näin ollen kumpaakaan näistä välineistä ei voida pitää vaihtoehtona transaktiomaksulle.
Therefore they can in no way constitute an alternative to a FTT.
Ne voivat kuitenkin toimia täydentävinä välineinä:
Each one however can assume a supplementary role:
Pankkiveroa voidaan käyttää pankkialan kansallisten kriisinratkaisurahastojen rahoittamiseen, jotta tulevien kriisien kustannuksista vastaa pankkiala itse.
Bank levies as a tool to finance national crisis resolution funds in the banking sector, ensuring that in the case of a next crisis its costs will be bared by the sector itself.
Rahoitustoimiveroa voidaan käyttää täydentävänä välineenä, mikäli transaktiomaksun käyttöönoton jälkeen finanssialan vuokrat pysyvät liian korkeina ja mikäli verotuksen tasavertaisuusperiaate edellyttäisi lisäveroja.
FATs as an additional tool in the case that after introducing FTT the rents of financial sector continue to be excessively high and taxation equity principle would imply additional tax.
Ajatus yhteisestä eurooppalaisesta rahoitusvälineestä, joka mahdollistaisi velan yhteisen hallinnan valtionvelan osien vastavuoroisen yhdistämisen kautta, on ollut keskustelun aiheena jo pitkään.
The idea for a common European financial instrument that will enable a common debt management through the mutual pooling of parts of national sovereign debt has been debated for a long time.
Viimeaikainen rahoitusalan ja julkisen talouden kriisi on kuitenkin tuonut aiempaa selvemmin esiin sen, että talouden hallintaa on tiukennettava ja että pysyviä välineitä ja järjestelmiä on luotava.
However in the light of the recent financial and fiscal crisis, the need for reinforcing economic governance and putting in place permanent tools and mechanisms became more clear than ever.
Tässä mielessä nyt on parempi hetki kuin koskaan aiemmin laatia perusteellinen vaikutustenarviointi, jossa tutkitaan tarkasti eri mahdollisuudet suhteessa euro‑obligaatioihin.
In that sense it is today more appropriate than ever to go through with an in depth impact assessment fully analyzing the different potentials vis a vis Eurobonds.
Ajatus euro-obligaatioista on yhdistetty myös keskeisten hankkeiden ja infrastruktuurien rahoittamiseen EU:n tasolla.
At the same time the idea of Eurobonds has been also linked to financing key projects and infrastructures at EU level.
Tämä on lisämahdollisuus, jota voimme pitää myönteisenä ja jonka sisällyttämistä edellä mainittuun toteutettavuustutkimukseen voimme pyytää.
This is an additional potential that we can welcome and ask to be included in the abovementioned feasibility study.
Ottaen huomioon, että euro-obligaatioilla on nyt useita eri tehtäviä, voisi olla hyödyllistä arvioida perusteellisesti myös mahdollisuus perustaa pysyvä EU:n elin, joka vastaisi euro‑obligaatioiden liikkeelle laskemisesta ja hallinnasta.
Given that Eurobonds are now assuming a diverse role it would also be of added value to fully assess the possibility to establish a permanent EU institution under the responsibility of which Eurobonds issuing and managing will fall.
Energia-alan verotus
Taxation of the energy sector
Työvoima ja muut vastaavat alat kantavat tällä hetkellä suurimman verotaakan, kun taas merkittäviä ja haitallisia ulkoisvaikutuksia aiheuttavat alat eivät huolehdi omasta osuudestaan.
Sectors like labour are currently assuming the main tax burden and sectors with important and negative externalities in the contrary are not assuming their fair share.
Finanssialan ohella tähän luokkaan kuuluvat ympäristöä saastuttavat toimet.
Apart form the financial sector, the sector of environmental polluting activities falls in that category.
Saastuttaja maksaa -periaate on pantava täytäntöön, jotta verotaakka voidaan siirtää työvoiman harteilta saastuttajien kannettavaksi.
We need to put in force the principle "the polluter pays" in order to enable the shift of tax burden from labour to polluting activities.
EU:n päästökauppajärjestelmä kattaa tällä hetkellä vain joitain osia Euroopan taloudesta, ensisijaisesti eri teollisuudenaloja.
Currently the EU ETS covers only specific parts of the European economy and mainly industrial sectors.
Samaan aikaan energia-alan verotuksesta annetussa direktiivissä ei erotella palveluita, jotka tuottavat vähän tai paljon hiilidioksidia, eikä siinä käytetä energiasisällön tai energiatehokkuuden kriteereitä.
At the same time the Directive on Energy Taxation makes no differentiation between low and high CO2 content services neither does it use the criteria of energy content or energy efficiency.
Tämä neutraali lähestymistapa asettaa energiatehokkaat polttoaineet sekä hiiltä tuottamattomat toimet ja palvelut epäedulliseen asemaan ja on ristiriidassa EU:n keskeisten ilmastotavoitteiden kanssa.
This neutral approach constitutes a disadvantage regarding energy efficient fuels, carbon free activities and products and is completely inconsistent with the main EU climate change goals.
Osa jäsenvaltioista on jo puuttunut tähän epäkohtaan kansallisella tasolla ottamalla käyttöön hiiliveron.
Some Member States have already dealt with this inconsistency at national level by introducing a carbon tax.
Tällaisiin aloitteisiin on syytä suhtautua myönteisesti, mutta sisämarkkinoiden toiminnan kannalta on tärkeää omaksua koordinoitu EU:n laajuinen lähestymistapa.
Although we should welcome such initiatives, the need for a coordinated EU approach is substantial for the functioning of the internal market.
Voimassa olevaa energia-alan verotuksesta annettua direktiiviä on tarkistettava hiilidioksidipäästöjä ja energiasisältöä koskevien edellytysten sisällyttämiseksi siihen.
We need to revise the current Energy Taxation Directive in order to include the criteria of CO2 emissions and energy content.
EU:n sisämarkkinoiden kilpailukyvyn takaamiseksi on lisäksi tarkasteltava perusteellisesti eri vaihtoehtoja sellaisten EU:n ulkopuolisten tuotteiden sisämarkkinoille pääsyn osalta, jotka eivät vastaa mainittuja edellytyksiä.
Moreover in order to safeguard the competitiveness of the EU internal market, different options should be fully envisaged regarding non EU products entering internal market that do not comply with those criteria.
WTO:n puitteissa neuvoteltava rajamaksujärjestelmä on yksi varteenotettava vaihtoehto.
Negotiating a Border Taxation Adjustment in the framework of WTO can be an option.
Kokonaisvaltaisin ratkaisu olisi kuitenkin yhteisen EU:n laajuisen hiiliveron periminen jokaisesta Euroopan markkinoilla olevasta tuotteesta.
However the most comprehensive way out would be to put in place a common EU Carbon Added Tax levied on every product in the European market.
On kuitenkin huomattava, että mikään vaihtoehdoista ei saa olla haitaksi heikoimmassa asemassa oleville kuluttajille eikä johtaa uusiin energiaköyhyyden muotoihin.
However what should be fully taken into account is that neither option should be to the detriment of vulnerable consumers neither lead to new forms of energy poverty.
Ranskan perustuslaillisen tuomioistuimen tuore päätös hylätä ehdotus hiiliverosta sillä perusteella, että se asettaisi kotitalouksille kohtuuttomia rasituksia, on selvä osoitus siitä, että ehdotusten on oltava tasapainoisia ja niissä on taattava riittävät siirtymäkaudet.
The recent example of the French constitutional court rejecting the proposal for a carbon tax on the basis it was placing overwhelming burden on households, is a clear sign that any proposal should be well balanced and safeguard a fair transition period.
Verotus kehitysyhteistyön edistämiseksi
Taxation for Development
Edellä mainittuja innovatiivisia välineitä voidaan käyttää kehitysyhteistyöpolitiikkojen, kuten vuosituhannen kehitystavoitteiden, edellyttämien varojen keräämiseen.
Development aid policies such as Millennium Development Goals can use the abovementioned innovative tools as revenue raising sources.
Samanaikaisesti voidaan hyödyntää yksinomaan kehitysyhteistyöpolitiikkoihin liittyviä innovatiivisia rahoitusvälineitä, kuten komission tuoretta ehdotusta maailmanlaajuiseksi ilmastonmuutoksen rahoitusjärjestelmäksi, joka tukee haavoittuvimmassa asemassa olevia ja köyhimpiä kehitysmaita, sekä lentolippuveroa.
At the same time there are possibilities for specialised innovative financing tools linked only to development policies such as the recent Commission's proposal for a Global Climate Change Financing Mechanism in favour of the most vulnerable and poorest developing countries and the air tickets levies.
Kummassakin tapauksessa on tärkeää taata vastaanottajamaan vahva omavastuullisuus ja sen omien tavoitteiden täysimääräinen noudattaminen.
In either case what is important is to safeguard strong country ownership and full alignment to each country’s priorities.
KEHITYSYHTEISTYÖVALIOKUNNAN LAUSUNTO (*)
OPINION of the Committee on Development (*)
yleismaailmallisista ja Euroopan tason innovatiivisista rahoitusratkaisuista
on innovative financing at a global and European level
18. toteaa, että rahoitus- ja talouskriisin johdosta monet kehitysmaat ajautuvat uuteen velkakriisiin, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan jälleen kehitysmaiden velkataakan keventämiseksi;
Notes that the economic and financial crisis will throw many developing countries into a new debt crisis and calls on the Commission and the Member States to renew their efforts to alleviate the debt burden on developing countries;
innovatiivisesta rahoituksesta globaalilla tasolla ja Euroopan tasolla
on innovative financing at a global and European level
12. katsoo, että kaikkia rahoitustoiminnan verottamisen alalla tehtyjä EU:n aloitteita olisi arvioitava asianmukaisesti sen perusteella, miten ne vaikuttavat reaalitalouteen, kustannusten siirtymiseen ja rahoituksen saatavuuteen; ottaa huomioon huolen siitä, että yksipuoliset ilmastonmuutoksen torjuntatoimet saattavat vaikuttaa eurooppalaisten teollisuudenalojen kilpailukykyyn; katsoo myös, että resurssien taloudellinen käyttö ja ympäristöystävällistä teknologiaa koskeva innovointi on erittäin merkittävää kilpailukyvylle;
12 Is of the opinion that any EU initiative in the field of financial activity taxation should be properly assessed on its implications for the real economy in terms of passing through of costs and access to finance; takes note of concerns that unilateral measures to combat climate change may affect the competitiveness of European industries; considers also that an economic use of resources and innovation in green technologies are of major importance in terms of competitiveness;
EU:n Iranin-strategiasta
on the EU's approach towards Iran
EU:n Iranin-strategiasta
on The EU's approach towards Iran
– ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Iranista, mukaan luettuina 8. syyskuuta 2010 Iranin ihmisoikeustilanteesta ja erityisesti Sakineh Mohammadi-Ashtianin ja Zahra Bahramin tapauksista
– having regard to its previous resolutions on Iran, including its resolution of 8 September 2010 on the human rights situation in Iran, in particular the cases of Sakineh Mohammadi Ashtiani and Zahra Bahrami
Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0310 . , 10. helmikuuta 2010 Iranin tilanteesta
Texts adopted, P7_TA(2010)0310 . , of 10 February 2010 on the situation in Iran
Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2010)0016 . ja 22. lokakuuta 2009 Iranista
Texts adopted, P7_TA(2010)0016 . , and of 22 October 2009 on Iran
Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2009)0060 . antamansa päätöslauselmat,
Texts adopted, P7_TA(2009)0060 . ,
– ottaa huomioon 7. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman kuolemanrangaistuksen vastaisesta päivästä
– having regard to its resolution of 7 October 2010 on the World Day against the Death Penalty
Hyväksytyt tekstit, P7_TA-PROV(2010)0351 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0351 . ,
– ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen, joiden kaikkien sopimuspuolena Iran on,
– having regard to the International Covenant on Civil and Political Rights (ICCPR), the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights (ICESCR), the Covenant on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination and the Covenant on the Rights of the Child, to all of which Iran is a party,
– ottaa huomioon 8. helmikuuta 2010 annetun Euroopan unionin ja Yhdysvaltain yhteisen julkilausuman, jossa Iranin hallitusta kehotetaan täyttämään ihmisoikeusvelvoitteensa,
– having regard to the joint statement by the European Union (EU) and the United States of America (USA) of 8 February 2010 calling on the Iranian Government to fulfil its human rights obligations,
– ottaa huomioon EU:n korkean edustajan Catherine Ashtonin (jäljempänä "korkea edustaja") 24. syyskuuta 2010 antaman julkilausuman Iranin presidentin Mahmoud Ahmadinejadin YK:n yleiskokouksessa esittämistä "pöyristyttävistä ja sietämättömistä" huomautuksista,
– having regard to the statement of EU High Representative Catherine Ashton (hereafter referred to as the High Representative) of 24 September 2010 on ‘outrageous and unacceptable’ remarks made by the Iranian President Mahmoud Ahmadinejad at the UN General Assembly,
– ottaa huomioon Thessalonikin Eurooppa-neuvostossa 19. ja 20. kesäkuuta 2003 hyväksytyn joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevan EU:n julkilausuman ja 10. joulukuuta 2003 hyväksytyn joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian,
– having regard to the EU Declaration on Non-Proliferation of Weapons of Mass Destruction adopted during the Thessaloniki European Council of 19 and 20 June 2003 and the EU Strategy against Proliferation of Weapons of Mass Destruction of 10 December 2003,
– ottaa huomioon Euroopan unionin korkean edustajan tiedottajan 23. syyskuuta 2010 antaman tuomitsevan julkilausuman Mahabadissa Iranissa tehdystä pommi-iskusta,
– having regard to the statement of 23 September 2010 by the High Representative’s spokesperson condemning the bombing in Mahabad, Iran,
– ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 12. joulukuuta 2008 hyväksymän selvityksen Euroopan turvallisuusstrategian täytäntöönpanosta "Turvallisuudesta huolehtiminen muuttuvassa maailmassa",
– having regard to the report on the implementation of the European Security Strategy (ESS) entitled ‘Providing Security in a Changing World’, adopted by the European Council on 12 December 2008,
– ottaa huomioon korkean edustajan 22. syyskuuta 2010 E3+3:n puolesta antaman julkilausuman varhaisesta neuvotteluratkaisusta Iranin ydinohjelmakysymykseen,
– having regard to the High Representative’s statement of 22 September 2010 on behalf of the E3+3 on an early negotiated solution to the Iranian nuclear issue,
– ottaa huomioon korkean edustajan 12. elokuuta 2010 Euroopan unionin puolesta antaman julkilausuman seitsemän Baha'i-johtajan tuomitsemista,
– having regard to the High Representative’s declaration of 12 August 2010 on behalf of the European Union on the sentencing of 7 Baha'i leaders,
– ottaa huomioon Euroopan unionin korkean edustajan tiedottajan 16. heinäkuuta 2010 antaman tuomitsevan julkilausuman hyökkäyksistä Iranissa,
– having regard to the statement of 16 July 2010 by the High Representative’s spokesperson condemning the attacks in Iran,
– ottaa huomioon 22. maaliskuuta 2010 annetutut neuvoston päätelmät tiedonsaannin vapaudesta Iranissa,
– having regard to the Council conclusions of 22 March 2010 on free access to information in Iran,
– ottaa huomioon korkean edustajan 6. heinäkuuta 2010 antaman julkilausuman lähestyvistä teloituksista Iranissa,
– having regard to the High Representative’s statement of 6 July 2010 on imminent executions in Iran,
– ottaa huomioon korkean edustajan 12. kesäkuuta 2010 Euroopan unionin puolesta antaman julkilausuman Iranin vakavasti heikentyneestä ihmisoikeustilanteesta kesäkuun 2009 presidentinvaalien jälkeen,
– having regard to the High Representative’s declaration of 12 June 2010 on behalf of the European Union on ‘the gravely deteriorated human rights situation in Iran since the Presidential elections of June 2009’,
– ottaa huomioon Iranin tilastokeskuksen tiedot, joiden mukaan Iranin työttömyysaste nousi keväällä 2010 14,6 prosenttiin ja joiden mukaan työttömiä arvioidaan olevan yli 3,5 miljoonaa,
– having regard to data from the Statistical Centre of Iran on the increase in Iran's unemployment rate in the spring of 2010 to 14.6%, with the number of unemployed estimated at over 3.5 million,
– ottaa huomioon, että Iran on ydinsulkusopimuksen sopimuspuoli, että se on näin ollen sitoutunut olemaan hankkimatta ydinaseita ja että se on juridisesti velvollinen ilmoittamaan kaikista ydinalan toimistaan – ydinmateriaali mukaan luettuna – Kansainväliselle atomienergiajärjestölle (IAEA) ja asettamaan toimensa sen valvontaan,
– having regard to the fact that Iran is a party to the Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons (NPT) and as such has foresworn the acquisition of nuclear weapons and is legally bound to declare all its nuclear activities, including nuclear material, and place them under International Atomic Energy Agency (IAEA) safeguards,
– ottaa huomioon Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) 27. syyskuuta 2005 antaman julkilausuman siitä, että Iran ei noudata ydinsulkusopimukseen sisältyviä velvoitteitaan,
– having regard to the IAEA declaration of 27 September 2005 to the effect that Iran was failing to comply with its obligations under the NPT,
– ottaa huomioon, että ydinmateriaalin rikastamisen keskeytys ja muut vaatimukset on vahvistettu kuudessa Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa (1696, 1737, 1747, 1803, 1835 ja 1929) edellytyksinä sille, että Iranin ydinsulkusopimuksen mukaiset oikeudet voidaan palauttaa,
– having regard to the fact that enrichment suspension and other requirements have been successively affirmed in six United Nations Security Council resolutions (1696, 1737, 1747, 1803, 1835 and 1929) as preconditions for Iran’s rights under the NPT to be restored,