natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kehottaa jäsenvaltioita täyttämään sitoumuksensa ryhtymällä tarvittaviin toimiin pannakseen aikailematta täytäntöön 4. tammikuuta 2003 voimaan tulleen rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin 2002/91/EY, jonka avulla rakennusalan arvioidaan voivan päästä noin 22 prosentin kustannustehokkuussäästöön; kehottaa siksi komissiota käynnistämään asianmukaiset menettelyt niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät vielä ole toteuttaneet direktiivin 2002/91/EY täytäntöön panemiseksi tarvittavia toimia;
Calls on the Member States to fulfil their commitments by taking the appropriate measures to ensure the prompt implementation of Directive 2002/91/EC on the energy efficiency of buildings, which entered into force on 4 January 2003, whose cost-effective savings within the building sector are estimated at around 22%; calls therefore on the Commission to open proceedings against those Member States which have not yet taken adequate measures, as requested, to implement Directive 2002/91/EC;
korostaa, että liikenteen alalla energian kulutus on lisääntynyt eniten ja että maantieliikenteen osuus yhteisön hiilidioksidipäästöistä on noin 25 prosenttia; kehottaa näin ollen edistämään julkista liikennettä;
Underlines that energy consumption is increasing most in the transport sector and that road transport contributes to roughly 25% of the Community's CO2 emissions; calls, therefore, for a boost to public transport;
suhtautuu myönteisesti ehdotukseen sitovasta tavoitteesta, jolla pyritään kasvattamaan uusiutuvien energiamuotojen osuus EU:n energiavalikoimasta 25 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä;
Welcomes the proposal of a binding target to increase the level of renewable energy in the EU energy mix to 25% by 2020;
pitää valitettavana, että alakohtaisesti ei ole asetettu uusiutuvia energiamuotoja koskevia sitovia tavoitteita, sillä ainoastaan niiden avulla voidaan saavuttaa todellista edistystä ilmastonmuutoksen torjumisessa; vaatii komissiota edellyttämään jäsenvaltioita asettamaan yleisen tavoitteen lisäksi alakohtaisia tavoitteita uusiutuvan energian käytölle, kuten uusiutuvien energialähteiden etenemissuunnitelmaan sisältyvässä vaikutusten arvioinnissa on esitetty;
Regrets the absence of binding sectoral renewables targets, as only these will bring about a real improvement in order to tackle climate change; urges the Commission to require, in addition to the general target, the submission of sector-specific targets by Member States for renewable energy as proposed by the impact assessment of the Renewable Energy Roadmap;
toistaa, että käyttämällä uusiutuvaa energiaa lämmitykseen ja jäähdytykseen on mahdollista paremman kustannustehokkuuden ansiosta vähentää merkittävästi hiilidioksidipäästöjä ja riippuvuutta fossiilisista polttoaineista; pitää valitettavana, että komissio ei ole antanut uusiutuvista energialähteistä tuotetun lämmön ja jäähdytyksen tukemista koskevaa ehdotusta direktiiviksi, kuten se oli luvannut Euroopan parlamentille, mutta panee merkille, että komissio kaavailee edelleen lainsäädäntötoimien toteuttamista kyseisellä alalla;
Reiterates that heating and cooling with renewable energy offers huge potential for a cost-effective reduction of CO2 and of dependence on fossil fuels; regrets that the Commission has not submitted a proposal for a directive to support heating and cooling with renewable energies as promised to the European Parliament but notes that legislative measures in the field are still planned by the Commission;
pitää hyvin valitettavana, että komissio aikailee ajoneuvojen pakollisia päästörajoja koskevien ehdotusten antamista, vaikka Euroopan parlamentti on toistuvasti vaatinut kyseisiä enimmäisraja-arvoja osana kattavaa toimenpidepakettia liikenteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi; panee merkille komission ehdotuksen, jonka mukaan biopolttoaineiden käytölle olisi asetettava sitovaksi tavoitteeksi 10 prosentin osuus vuoteen 2020 mennessä ajoneuvojen polttoaineista; painottaa biopolttoaineiden kestävän tuotannon merkitystä; katsoo, että vaikka biopolttoaineilla voidaan vähentää riippuvuuttamme fossiilisista polttoaineista, niiden osuuden kasvattaminen ei saa tapahtua elintarviketuotannon kustannuksella eikä se saa johtaa maailmanlaajuiseen metsien hävittämiseen; korostaa biopolttoaineiden pakollisen ympäristö- ja sosiaalisen sertifioinnin tärkeyttä ja sitä, että kaikki kannustimet on eriytettävä koko käyttöikää koskevan ilmastotehokkuuden perusteella;
Deplores the delay within the Commission in submitting proposals for mandatory limits on car emissions despite repeated calls by the European Parliament for such limits as part of a comprehensive set of measures to reduce GHG emissions from the transport sector; notes the Commission proposal for a binding minimum target for biofuels of 10% of vehicle fuels in 2020; underlines the importance of the sustainable production of biofuels; considers that while biofuels may have an important role to play in reducing our dependence on fossil fuels, an increase in their share must not be at the expense of food production or aggravate global deforestation; stresses the need for mandatory environmental and social certification of biofuels and for any incentives to be differentiated on the basis of full life-cycle climate efficiency;
kannattaa ehdotusta energiakumppanuudesta Afrikan kanssa; suosittaa kuitenkin painokkaasti, että myös Kiinan ja Intian kanssa käynnistetään vastaavanlainen kumppanuus, pitäen mielessä kasvihuonekaasupäästöjen rajun kasvun kyseisissä maissa ja kiireellisen tarpeen auttaa niitä kehittämään valmiuksiaan ja investoimaan hiilettömiin, vähän hiiltä käyttäviin ja energiatehokkaisiin teknologioihin (uusiutuvan energian ollessa etusijalla) ja vaatimalla myös, että EU voi tukea asianomaisia alueita trooppisten metsien häviämisen torjumisessa ja samalla kannustaa metsänistutuksia ja metsien istuttamista uudelleen; ehdottaa lisäksi Venäjän kanssa tehtävän energiayhteistyön tiivistämistä;
Supports the proposed energy partnership with Africa; however, strongly recommends that a similar partnership be established with China and India as well, bearing in mind the very rapid growth of GHG emissions in those countries and the urgent need to assist them in capacity-building as well as investments in carbon-free, low-carbon and energy-efficient technologies (the priority being renewables) while insisting that the EU work with the relevant regions to stop tropical deforestation and instead encourage afforestation and reforestation; proposes, furthermore, that energy cooperation with Russia be stepped up;
katsoo, että merkittävät ponnistukset päästöjen vähentämiseksi voivat tukea talouskehitystä ja ovat jopa kestävän talouskehityksen ennakkoehto tulevina vuosikymmeninä; toistaa, että ympäristötekniikat voivat lisätä Euroopan unionin kilpailukykyä ja edesauttaa samalla merkittävästi päästöjen vähentämistä; panee merkille, että ympäristötekniikat ovat näin ollen EU:n Kioton velvoitteita ja Lissabonin strategiaa tukevan kestävän kehityksen strategian keskeisimpiä osatekijöitä;
Considers that significant efforts to reduce emissions can go hand in hand with economic development and are even a prerequisite for sustainable economic development in the coming decades; reiterates that environmental technologies can give the European Union a competitive edge while greatly contributing to emission reductions; notes that environmental technologies are, therefore, at the heart of a sustainable development strategy compatible with the EU's Kyoto commitments and the Lisbon Strategy;
painottaa niitä kauhistuttavia taloudellisia, sosiaalisia ja terveydenhoidollisia kustannuksia, joita aiheutuu, jos emme tee mitään, minkä muun muassa Sternin raportti ilmastonmuutoksen taloudellisista näkökohdista osoitti; palauttaa mieleen, että toimettomaksi jääminen aiheuttaisi vahinkoja, jotka vastaavat arvoltaan noin 5–20 prosenttia maailman BKT:stä vuosittain, kun taas arvioidaan, että asianmukaisen ilmastopolitiikan ja puhtaisiin teknologioihin sijoittamisen kustannukset ovat noin puolesta yhteen prosenttiin maailman vuosittaisesta BKT:stä vuoteen 2050 asti, jos ei oteta huomioon lisäksi ympäristölle ja terveydelle koituvia etuja; ottaa huomioon, että aikailu lisää kielteisten ympäristövaikutusten ja kasvavien hillitsemiskustannusten riskiä;
Underlines the appalling economic, social and health costs of inaction shown, inter alia, by the Stern Review on the economics of climate change; recalls that the absence of action would cause damage corresponding to 5-20% of global GDP per year, whereas the cost of a sound climate policy and investment in clean technologies is estimated at between 0.5% and 1% of global annual GDP up to 2050, without taking account of auxiliary environmental and health benefits; recognises that delaying action will increase the risk of adverse environmental effects and mitigation costs;
katsoo, että tämän alan tutkimusta olisi tehostettava ja olisi asetettava selkeitä ympäristötavoitteita, jotta kannustetaan kehittämään ja käyttämään parempia ja ympäristöystävällisempiä teknologioita;
Takes the view that research in this field should be boosted and clear environmental performance targets should be adopted in order to encourage the development and use of better and more environment-friendly technologies;
pitää kiinni kannastaan, että päästöjen vähentäminen maailmanlaajuisesti ei saa johtaa muiden uhkien syntymiseen, kuten ydinaseiden leviämiseen tai terrorismiin; katsoo siksi, että ydinenergia pitäisi edelleen jättää puhtaan kehityksen ja yhteistoteutuksen mekanismien ja muiden sellaisten välineiden ulkopuolelle, joilla pyritään palkitsemaan kehitysmaita saavutetuista päästövähennyksistä;
Maintains that reducing global emissions must not lead to other threats such as nuclear proliferation or terrorism; therefore believes that nuclear power should remain excluded from CDM/JI or other mechanisms aimed at rewarding emission reductions in developing countries;
kannustaa pyrkimään siihen, että Euroopan kansalaiset voivat osallistua paljon laajemmin ja suoraan hillitsemisponnisteluihin;
Encourages much greater direct involvement in mitigation efforts at the level of the European citizen;
kehottaa jälleen Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kunnianhimoisen teknologiakumppanuuksia koskevan politiikan, johon sisältyy puhtaita teknologioita ja niiden siirtoja kehitysmaihin ja jolla niitä autetaan kehittämään talouttaan ja lisäämään hyvinvointiaan kestävämmällä tavalla;
Calls again on the European Union and its Member States to adopt an ambitious policy of technology partnerships with and transfers of clean technologies to developing countries, helping them in developing their economies and increasing their welfare in a more sustainable way;
on huolestunut niistä riskeistä, joita ilmastonmuutos ja hyökyaallot aiheuttavat nykyisille rannikkoseuduilla sijaitseville ydinvoimaloille ja kehottaa komissiota ja neuvostoa arvioimaan kyseiset uhat ja valmistautumaan niiden kohtaamiseen ja välttämään uusien ydinlaitosten rakentamista rannikoiden läheisyyteen;
Is concerned about the risks related to existing nuclear installations in coastal zones posed by climate change and tsunamis and calls on the Commission and Council to assess and prepare for such risks and avoid any new nuclear construction in coastal zones;
pyytää komissiota arvioimaan ilmastonmuutoksen seuraukset maanpinnan lämpötilan nousuna, sademäärien vähenemisenä ja pintavesien tason muutoksina; pitää erityisen tärkeänä tutkia, mitä vaikutuksia biomassan lähteenä ja hiilivarastona toimivan viljelykelpoisen maa-alueen pienenemisellä on; painottaa tiettyjen maatalousalan hoitokäytäntöjen merkitystä;
Calls on the Commission to evaluate climate change repercussions on the increase in ground temperature, the reduction of rains and the groundwater status; considers it especially important to study the effects of the reduction of the area of cultivable land as a source of biomass and as a carbon pool; underlines the importance of certain agricultural management practices;
kehottaa kaikkia asiaa käsitteleviä parlamentin valiokuntia ja valtuuskuntia tekemään tiivistä yhteistyötä ilmastonmuutoskysymysten yhteydessä, jotta parlamentin teollisuus -, energia-, liikenne-, maatalous-, tutkimus- ja kehitysyhteistyöpolitiikka sekä muut aloitteet sopisivat paremmin yhteen ilmastonmuutosta koskevien tavoitteiden kanssa ja jotta ilmastonmuutoskysymykset otettaisiin säännöllisesti esille parlamenttien välisissä valtuuskunnissa ja lainsäädännöstä käytävän transatlanttisen vuoropuhelun yhteydessä;
Calls for all of its relevant committees and delegations to work together closely on climate change, so that its industrial policy , energy policy and transport, agriculture, research and development and other initiatives are better coordinated with climate change targets, and so that climate change is regularly raised at interparliamentary delegation level and in the context of the Transatlantic Legislative Dialogue;
kehottaa vuoden 2007 kahta puheenjohtajavaltiota varmistamaan, että ilmastonmuutosta koskevia ponnisteluja lisätään samalla kun poliittisen tason sitoumuksia lisätään ja prosessiin osallistuvien kansainvälisten kumppaneiden määrää kasvatetaan;
Calls on the two Presidencies in 2007 to ensure that the momentum on climate change is accelerated, whilst increasing the level of political commitment and the number of international partners within the process at international level;
kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puiteyleissopimuksen sihteeristölle ja pyytämään, että se välitetään kaikille Euroopan unioniin kuulumattomille sopimuspuolille.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Secretariat of the United Nations Framework Convention on Climate Change, with the request that it be circulated to all non-EU contracting parties.
kevään 2007 Eurooppa-neuvostolle tiedotettavista Lissabonin strategiaa koskevista Euroopan parlamentin näkemyksistä
on the input to the Spring 2007 European Council in relation to the Lisbon Strategy
Euroopan parlamentin päätöslauselma kevään 2007 Eurooppa-neuvostolle tiedotettavista Euroopan parlamentin Lissabonin strategiaa koskevista näkemyksistä
European Parliament resolution on the input to the Spring 2007 European Council in relation to the Lisbon Strategy
ottaa huomioon 25 jäsenvaltion esittelemät Lissabonin strategiaa koskevat kansalliset uudistusohjelmat,
having regard to the 25 national Lisbon Reform Programmes as presented by the Member States,
ottaa huomioon komission Lissabon-ohjelman täytäntöönpanon vuonna 2006,
having regard the 2006 implementation of the Commission's Community Lisbon Programme,
ottaa huomioon komission 6. marraskuuta 2006 julkaiseman raportin "Työllisyys Euroopassa 2006",
having regard to the Commission's ‘Employment in Europe 2006’ report of 6 November 2006,
ottaa huomioon komission 6. marraskuuta 2006 esittämät vuotta 2006 koskevat taloudelliset ennusteet,
having regard to the Commission's autumn 2006 economic forecasts of 6 November 2006,
ottaa huomioon komission 22. marraskuuta 2006 antaman tiedonannon työlainsäädännön nykyaikaistamisesta 21. vuosisadan haasteita vastaavaksi (KOM (2006) 708),
having regard to the Commission communication of 22 November 2006 entitled ‘Modernising labour law to meet the challenges of the 21st century’ (COM(2006)0708),
ottaa huomioon komission 10. tammikuuta 2007 esittämät ehdotukset energiapolitiikasta ja ilmastonmuutoksesta,
having regard to the Commission proposals of 10 January 2007 concerning energy policy and climate change,
ottaa huomioon puheenjohtajavaltion päätelmät Lissabonin Eurooppa-neuvostossa 23. ja 24. maaliskuuta 2000, Tukholman Eurooppa-neuvostossa 23. ja 24. maaliskuuta 2001, Barcelonan Eurooppa-neuvostossa 15. ja 16. maaliskuuta 2002 sekä Brysselin Eurooppa-neuvostossa 22. ja 23. maaliskuuta 2005, 15. ja 16. joulukuuta 2005 sekä 23. ja 24. maaliskuuta 2006,
having regard to the Presidency conclusions of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000, the Stockholm European Council of 23 and 24 March 2001, the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002, and the Brussels European Councils of 22 and 23 March 2005, 15 and 16 December 2005 and 23 and 24 March 2006,
ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2005 ja 15. maaliskuuta 2006 antamansa päätöslauselmat Lissabonin strategian väliarvioinnista,
having regard to its resolutions of 9 March 2005 and 15 March 2006 on the mid-term review of the Lisbon Strategy,
Hidasta kasvua, korkeaa työttömyyttä, lisääntyvää köyhyyttä ja epätasa-arvoa – EU:n tilanne seitsemän vuotta Lissabonin huippukokouksen jälkeen
Sluggish Growth, high unemployment, increasing poverty and inequalities - an EU p ortrait, 7 years after the Lisbon Summit
panee erittäin huolestuneena merkille, että Euroopan unionia on vuodesta 2000 lähtien vaivannut hidas talouden ja työllisyyden kasvu, tuottavuuden kasvusta saadun hyödyn siirtyminen työntekijöiltä työnantajille sekä edelleenkin vallitseva korkea työttömyys, köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen, epävarmat työsuhteet ja tulojen epätasa-arvoinen jakautuminen; ottaa huomioon, että voittojen osuus suhteessa euroalueen BKT:hen on sitä vastoin lähellä kuluneiden 25 vuoden korkeinta arvoaan, kun taas palkkojen osuus on pienentynyt vuosikymmenestä toiseen;
Notes with deep concern that since 2000 the EU has been plagued by sluggish economic and employment growth, a transfer of productivity gains from workers to employers and the persistence of high levels of unemployment, poverty, social exclusion, precarious work and income inequality; notes that, in contrast, the profit share as a proportion of GDP in the Euro area is currently close to its highest for at least 25 years, whilst the wage share has been declining decade by decade;
panee merkille, että 15 jäsenvaltion EU:n keskimääräinen talouskasvu on hidastunut vuosikymmen toisensa jälkeen; muistuttaa, että vuodesta 2000 lähtien keskimääräinen talouskasvu EU:ssa on ollut 1,4 prosenttia, mikä on vähemmän kuin vuosina 1991–2000 saavutettu 2,6 prosenttia; panee merkille, että ennusteet viittaavat siihen, että talouskasvu hidastuu uudelleen vuoden 2006 jälkeen ja osoittavat, että elpymistä ei tulisi pitää itsestäänselvyytenä;
Notes that the average economic growth in EU-15 has decelerated decade after decade; recalls that since 2000 average economic growth in the EU has been 1.4%, below the 2.6% of the period 1991-2000; notes that forecasts point to a new deceleration of economic growth after 2006, showing that the recovery should not be taken for granted;
panee merkille, että vuosina 2000–2005 EU:n työttömien määrä on lisääntynyt miljoonalla samanaikaisesti kuin epävarma työ on lisääntynyt huomattavasti siten, että yli 4,7 miljoonaa työntekijää työskentelee määräaikaisissa työsuhteissa ja lisäksi vähintään 1,1 miljoonaa työntekijää työskentelee tahtomattaan osa-aikaisesti; korostaa, että vaikka työttömyyden vähenemistä koskevat ennusteet toteutuisivat, EU:n työttömien määrä säilyy edelleen 17 miljoonassa, mitä on mahdoton hyväksyä; panee merkille, että 25 prosenttia työvoimasta kuuluu epätyypillisten työsuhteiden piiriin (määräaikaisuus, osa-aikaisuus, työskentely tarvittaessa, nollatyösopimukset työvoimaa vuokraavat yritykset, freelancerit jne.) ja että luku nousee 41 prosenttiin, jos itsenäisen ammatin harjoittajat otetaan mukaan, mikä osoittaa, miten epävarmat työoloista on tullut EU:ssa;
Notes that from 2000 to 2005 the EU's number of unemployed increased by one million, in parallel with a huge increase in precarious work, more than 4.7 million workers with fixed-term contracts and at least 1.1 million more in involuntary part-time jobs; stresses that, even if forecasts that point to a reduction in the unemployment rate are confirmed, it will still persist at an unacceptable level of 17 million unemployed in the EU; notes that 25% of the workforce are under atypical types of contract (fixed-term, part-time, on-call, zero-hour, temporary agencies and freelance), 41% if the self-employed are taken into account, which shows how precarious labour conditions have now become in the EU;
korostaa, että tuloerot ovat kasvaneet vuodesta 2000 ja että rikkaimpien 20 prosentin ja köyhimpien 20 prosentin välinen suhde on lisääntynyt 4,5:stä 4,8:aan; muistuttaa, että vuoden 2000 jälkeen keskimääräinen reaalipalkkojen kasvu EU:ssa on laskenut 0,7 prosenttiin verrattuna vuosina 1995–2000 saavutettuun 1,2 prosentin keskimääräiseen kasvuun; korostaa, että vuodesta 2000 lähtien työntekijät ovat siirtäneet 33 prosenttia tuottavuutensa kasvusta työnantajille;
Points out that income inequalities have risen since 2000, the ratio between the 20% richest and the 20% poorest increased from 4.5:1 to 4.8:1; recalls that after 2000 average real wage growth in the EU dropped to 0.7% in comparison with the 1.2% average growth of the period 1995-2000; stresses that since 2000 workers have transferred 33% of their productivity gains to employers;
panee syvästi huolissaan merkille, että köyhyysrajalla elävien ihmisten määrä on 15 jäsenen EU:n osalta lisääntynyt 15 prosentista (vuonna 2000) 17 prosenttiin (vuonna 2005), mikä merkitsee sitä, että EU:n rikkaimmissa maissa köyhien määrä on kasvanut lähes 9 miljoonalla; korostaa, että noin 72 miljoonaa ihmistä elää EU:ssa köyhyysrajan alapuolella siten, että miltei puolet heistä elää pysyvän köyhyyden vaarassa ja suhteettoman suuri määrä heistä on lapsia ja vanhuksia;
Notes with deep concern that at-risk-of-poverty rates have increased from 15% in 2000 to 17% in 2004 for EU-15, which means an increase of almost 9 million poor in the richer countries of the EU; points out that in the EU there are about 72 million people below the poverty line and almost half of them at risk of persistent poverty, with an unacceptably high number of poor being children and elderly people;
Uusliberalismin seuraukset – meidän on irtauduttava nykyisestä talous- ja rahapolitiikasta
The consequences of neoliberalism - a break is need ed with current economic and monetary policies
korostaa, että Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2000 määrittelemällä Lissabonin strategialla on ollut Euroopan suurimpien työnantajajärjestöjen UNICEn ja ERT:n selkeä tuki, ja se on ollut pääasiallinen väline, jolla Euroopan unioni on edistänyt julkisten laitosten yksityistämistä, työmarkkinoiden joustoa ja sopeuttamista, maltillisia palkankorotuksia ja koko sosiaaliturvajärjestelmän, myös eläkkeiden ja terveydenhuollon avaamista yksityisille eduille; pahoittelee, että Lissabonin strategian ns. uudistaminen vuonna 2005 korosti entisestään sen uusliberaalia sisältöä, ja muistuttaa, että kaikki jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tämän sisällön kansallisissa käytännön uudistusohjelmissa, jolloin vaarannetaan sosiaalinen ulottuvuus ja jätetään huomiotta EU:n eri jäsenvaltioiden taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristölliset ongelmat;
Stresses that the Lisbon Strategy defined by the European Council of March 2000 – which had the clear support of the major European employers' organisations, UNICE and ERT – has been the main tool within the EU to promote the liberalisation and privatisation of public utilities and services, the flexibility and adaptability of labour markets, wage moderation and the opening-up to private interests of the bulk of social security provisions, including pensions and health; regrets that the so-called revival of the Lisbon Strategy in 2005 accentuates even more the neo-liberal content and recalls that this content has been translated into concrete national reform programmes by all Member States, putting at risk the social dimension and disregarding the economic, social and environmental problems faced by the different Member States in the EU;