natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Katsooko neuvosto muussa tapauksessa, että Euroopan unionilla on palestiinalaishallinnolle myönnettyjen tukien perusteella oikeus vaatia, että palestiinalaishallinto noudattaa ihmisoikeuksia koskevia velvoitteita ja toteuttaa näitä myös käytännössä?
If not, does the Council consider that the EU — in view of the extent to which it supports the PA — has a right to insist on compliance with human rights obligations by the PA, and must assert this right?
Olisiko neuvosto vaihtoehtoisesti samaa mieltä siitä, että vainotuille olisi välittömästi myönnettävä turvapaikka rajoittamattomaksi ajaksi Euroopan unionin jäsenvaltioissa?
If not, would the Council agree that the EU and its Member States should grant those affected immediate and unlimited asylum?
Miten neuvosto perustelee näkemyksensä, mikäli se on eri mieltä asiasta?
If not, why not?
Yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1338/03 ja E-1346/03
Joint answer to Written Questions E-1338/03 and E-1346/03
(7. lokakuuta 2003)
(7 October 2003)
Neuvosto ei voi vahvistaa tietojen paikkansapitävyyttä eikä ole keskustellut erityisesti tästä asiasta.
The Council cannot confirm the information and has not specifically discussed this matter.
Neuvosto kiinnittää huomiota niiden arvojen ja periaatteiden — erityisesti vapauden, demokratian, tasa-arvon sekä kaikkien ihmisoikeuksien, perusvapauksien sekä oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen — puolustamiseen, jotka ovat Euroopan unionin perustana ja jotka säätelevät sen suhteita Barcelonan prosessin kumppaneihin.
The Council remains concerned to defend the values and principles — in particular liberty, democracy, equality, respect for all human rights, fundamental freedoms and the rule of law — on which the European Union is founded and which govern its relations with its Partners in the Barcelona Process.
Sekä Israelin kanssa tehdyn assosiaatiosopimuksen että PLO:n/palestiinalaishallinnon kanssa tehdyn väliaikaisen sopimuksen 2 artiklassa todetaan, että suhteet perustuvat demokratian periaatteiden ja ihmisten perusoikeuksien kunnioittamiseen, mikä muodostaa sopimusten olennaisen osan.
The Association Agreement concluded with Israel and the Interim Agreement in place with the PLO/Palestinian Authority both state in Article 2 that relations are based on respect for democratic principles and fundamental human rights, which constitute an essential element of the Agreements.
Israelin ja palestiinalaishallinnon kanssa käymässään vuoropuhelussa neuvosto painottaa aina näitä seikkoja ja tulee vastaisuudessakin tekemään niin.
The Council, in its dialogue with Israel and the Palestinian Authority, always stresses these points and will continue to do so.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1348/03
WRITTEN QUESTION E-1348/03
Aihe: Palvelukaupan yleissopimus (GATS) ja vesipalveluiden yksityistäminen
Subject: GATS and privatisation of water services
EU on viime aikoina lähestynyt 109 köyhempää valtiota pyynnöillä yksityistää heidän vesipalvelunsa.
The EU is now targeting 109 poorer countries with requests to privatise their water services.
Eräs ulkopuolisten yritysten kehitysmaissa tarjoamiin vesipalveluihin liittyvä ongelma on se, että tämä välttämätön palvelu on tärkeä vaihe maan kehityksessä ja oleellinen osoitus asianmukaisesti toimivasta hallituksesta.
One problem with external corporations providing water services in developing countries is that this essential service is an important stage of development in a country, and one of the key indications of a decent government.
Näin ollen vesipalvelujen yksityistämistä usein vastustetaan, joskus jopa väkivaltaisesti, sillä se merkitsee peruuttamatonta sitoutumista.
There is therefore often great opposition, sometimes violent, to privatisation of water, which would be an irrevocable commitment.
Jos joku kyseisistä maista haluaa avata julkiset palvelunsa ulkomaisille yrityksille, neuvotaanko niille riittävän hyvin, miten ne voivat suojata palvelunsa, jottei näitä käytetä ensisijaisesti voiton tavoittelemiseen?
If some of these countries are to open up their public services to overseas corporations, are they being given the best possible advice about how to introduce safeguards so that their services are not primarily run for profit?
Voiko komissio antaa esimerkin kehitysmaasta, joka on hyötynyt vesipalvelujensa yksityistämisestä?
And can the Commission give an example of where privatisation of water in a developing country has proved to be beneficial?
Yhteisön palvelukauppaa koskevan yleissopimuksen (GATS) mukaiset pyynnöt on toimitettu 109:lle Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenelle heinäkuussa 2002.
The Community's General Agreement on Trade in Services (GATS) requests have been submitted to 109 World Trade Organisation (WTO) partners in July 2002.
Näistä 109:stä WTO:n jäsenestä 54:ltä kehitysmaalta ja siirtymätaloudelta yhteisö on pyytänyt ympäristöpalveluja koskevia sitoumuksia.
Of these 109 WTO members, the Community has requested commitments for environmental services from 54 developing countries and transition economies.
Yhteisön ympäristöpalveluja koskevat pyynnöt kattavat myös veden keräily-, puhdistamis- ja jakelupalvelut sekä jätevesihuoltopalvelut.
The Community's requests on environmental services do also cover water collection, purification and distribution services, together with waste water management services.
Tässä yhteydessä komissio katsoo, että hallituksilla on ensisijainen vastuu varmistaa vedenjakelu- ja jätevesihuoltopalvelujen saatavuus kaikille väestönosille tehokkaalla ja yhdenmukaisella tavalla.
In this context, the Commission is of the view that the primary responsibility for ensuring that access to water and waste water services for all parts of the population in an efficient, and equitable manner rests with governments.
Monissa tapauksissa julkinen sektori huolehtii näiden palvelujen tarjoamisesta.
In many cases, the provision of these services will be done by the public sector.
On tärkeää selventää asiaa toteamalla, että yhteisön pyyntö ei koske julkisten yritysten yksityistämistä eikä niiden tarkoituksena ole suostutella hallituksia toteuttamaan sen suuntaisia toimenpiteitä.
It is important to clarify that the Community's requests do not ask the privatisation of public undertakings, and do not intend to push governments into that direction.
Komissio on arvoisan parlamentin jäsenen kanssa yhtä mieltä siitä, että tehokas ja asianmukainen sääntelykehys on veteen liittyvien palvelujen tarjoamisen ensiarvoisen tärkeä edellytys erityisesti, kun hallitukset päättävät sallia yksityisen sektorin osallistumisen peruspalvelujen kuten vedenjakelun tarjoamiseen.
The Commission agrees with the Honourable Member that an effective and appropriate regulatory framework is key to providing water related services, in particular when governments decide to involve the private sector in the provision of essential services such as water distribution.
Komissio katsoo kuitenkin, että yksityisen sektorin ottaminen mukaan hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan yhteisiin pyrkimyksiin parantaa vesihuolto- ja viemäröintipalveluja erityisesti kehitysmaissa sekä vahvistamaan investointi- ja hallintokapasiteettia on yksi mahdollisuus, jolla näiden palvelujen tarjoamista voi parantaa.
The Commission is, however, of the view that involving the private sector in efforts, together with government and civil society, to improve water and sanitation services in particular in developing countries, and to strengthen investment and management capabilities, is one possibility to improve the provision of these services.
On kuitenkin selvää, että ennen kuin tietyn ratkaisun hyväksymisestä tehdään päätös (yksityisen sektorin mukaan ottamista koskevat päätökset mukaan lukien), on syytä tutkia puolueettomasti kaikki vaihtoehdot, jotta niistä voidaan valita parhaiten sopiva, ja laatia riittävät sääntelykehykset sekä vahvistaa seurantamekanismit, joilla julkisten etujen turvaaminen voidaan varmistaa.
However, it is clear that before deciding on a particular solution (including those involving the private sector) there is a need to objectively examine all the options, in order to select the most appropriate one, and to put in place adequate regulatory frameworks and establish monitoring mechanisms to ensure the protection of public interest.
Veteen liittyvien palvelujen kaupan vapauttamista WTO:n puitteissa voitaisiin käyttää välineenä infrastruktuuri-investointien mahdollistamiseksi, vesihuoltokapasiteetin vahvistamiseksi ja teknisen kehityksen edistämiseksi kehitysmaiden hallinnollinen toimintakyky ja säännöskehys huomioon ottaen.
Liberalisation of trade in water related services in the context of WTO could be used as an instrument to facilitate infrastructure investments, strengthen water management capabilities and foster technological development, taking into account developing countries' administrative capacities and regulatory framework.
Loppujen lopuksi on kunkin hallituksen asia päättää tavoitteistaan ja tavoista pyrkiä saavuttamaan ne, eikä yhteisöllä ole tarkoitusta pyrkiä GATS-pyyntöjensä avulla vaikuttamaan näihin poliittisiin valintoihin.
In the end, it is up to each government to decide upon its objectives and how it wants to achieve them, and the Community will not try, via its GATS requests, to influence these policy choices.
Komissio tukee kehitysyhteistyöohjelmiensa avulla aktiivisesti kehitysmaita niiden parantaessa ja uudistaessa vedenjakelu- ja jätevesihuoltojärjestelmiään.
The Community is, in the context of its development cooperation programmes, actively supporting developing countries in the improvement, and reform, of their water distribution and waste water management.
Komissio on muun muassa ehdottanut 1 miljardin euron määrärahoja käyttävän Euroopan unionin vesirahaston perustamista auttamaan Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueella sijaitsevien Cotonoun sopimuksen 77:n allekirjoittajavaltion ihmisiä saamaan käyttöönsä turvallista juomavettä ja asianmukaisen viemäröinnin.
The Commission has for example proposed the establishment of a European Union Water Fund, with a budget of EUR 1 billion, to help give people in the 77 African, Caribbean and Pacific (ACP) signatory countries to the Cotonou Agreement access to safe drinking water and adequate sanitation.
Yksittäisen valtioiden vesihuollon uudistamisesta saamista kokemuksista on käytettävissä paljon erittäin hyödyllistä tietoa erityisesti Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöltä OECD:ltä, joka on tehnyt tiiviisti työtä tällä alalla, ja rahoittajilta, kuten Maailmanpankilta, jotka ovat tehneet yhteistyötä yksittäisten edunsaajavaltioiden kanssa vesihuoltosektorin uudistamiseksi.
With regard to experiences of individual countries in the reform of the water sector, there is a wide range of very useful information available, in particular from the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) which has worked intensively in this area, as well as donors such as the worldbank which have cooperated with individual beneficiary countries in the reform of the water sector.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1350/03
WRITTEN QUESTION E-1350/03
Aihe: Rajatylittävät sijoitukset
Subject: Cross-border investment
Katsooko komissio, että euron käyttöönotto on lisännyt rajatylittäviä sijoituksia rahauudistukseen osallistuvissa jäsenvaltioissa?
Is the Commission of the view that the introduction of the euro has boosted cross-border investment for the participating Member States?
Päivittääkö komissio minulle edellisissä vastauksissa annetut luvut, jotka osoittavat, että rajatylittävät sijoitukset ovat euroalueilla kasvaneet suhteessa jyrkemmin kuin on niissä EU:n jäsenvaltioissa, joissa euro ei ole käytössä?
Will it update those figures given in previous parliamentary answers to me that showed a sharp increase in cross-border investment in the euro area that was an order of magnitude greater than the increase for the EU members not participating in the euro?
Antaako komissio myös maakohtaiset luvut EU:n viidestä suurimmasta jäsenvaltiosta?
Will it also give the figures individually for the five largest Member States of the EU?
Tiedot EU-15:n ulkomaisista suorista sijoituksista, eriteltyinä euroalueen ja euroalueen ulkopuolisten EU-valtioiden ulkomaisiin suoriin sijoituksiin, sekä kunkin valtion osuudesta EU-15:n kokonaissummasta toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle ja parlamentin sihteeristölle.
Data on Foreign Direct Investment (FDI) inflows for EU-15, split between Eurozone and EU-15/non-Eurozone countries, together with shares of each aggregate in the total EU-15 are sent direct to the Honourable Member and to Parliament's Secretariat.
Euroaluetta koskevat tiedot ovat saatavilla vuodesta 1997 lähtien.
Data for the Eurozone are available as from 1997.
Myös vuosittaiset kasvuprosentit on esitetty (ensimmäinen taulukkosarja).
Annual rates of growth are also shown (First set of tables).
Samoin on esitetty ulkomaisten suorien sijoitusten osalta viiden suurimman jäsenvaltion tiedot, Yhdistyneen kuningaskunnan osuus EU-15:stä sekä vuosittaiset kasvuprosentit (toinen taulukkosarja).
Data for the five bigger Member States in terms of FDI inflows, the share of the United Kingdom in EU 15 and annual growth rates are also given (Second set of tables).
Saatavilla olevat ulkomaisia suoria sijoituksia koskevat tiedot osoittavat, että euron käyttöönotto on vaikuttanut suotuisasti euroalueen maiden rajatylittäviin sijoituksiin.
Available data for Foreign Direct Investment indicate that the introduction of the euro had a favourable effect on cross-border investment for the participating Member States.
Eurostatin kokoamista ulkomaisia suoria sijoituksia koskevista tilastoista käy ilmi, että kyseisten investointien määrä kasvoi vuosina 1999 ja 2000 selvästi enemmän euroalueella kuin muissa jäsenvaltioissa.
FDI data compiled by Eurostat show a much larger increase of FDI inflows in 1999 and 2000 for the euro area than for other Member States.
Kehitystä voidaan pitää todisteena talous- ja rahaliiton (EMU) positiivisesta vaikutuksesta rajatylittäviin suoriin sijoituksiin.
This can be interpreted as an evidence of a positive impact of the Economic and Monetary Union (EMU) on cross-border direct investment.
On kuitenkin muistettava, että EMU on vain yksi euroalueen ulkomaisiin suoriin sijoituksiin vaikuttaneista tekijöistä viime vuosina.
Nevertheless, it is important to bear in mind that EMU is only one of the factors that have affected euro-area FDI flows in recent years.
Ulkomaisten suorien sijoitusten vaihtelua ovat kahtena viime vuonna hallinneet sykliset tekijät.
In particular, FDI fluctuations have been clearly dominated by cyclical factors in the past two years.
Vuonna 2001 fuusioiden väheneminen ja talouden taantuminen aiheuttivat ulkomaisten suorien sijoitusten jyrkän vähenemisen sekä euroalueella että sen ulkopuolisissa jäsenvaltioissa.
In 2001, the slowdown in merger activity and depressed economic conditions entailed a sharp drop in FDI inflows for both the euro area and other Member States.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-1351/03
WRITTEN QUESTION E-1351/03
Aihe: Hintojen lähentyminen
Subject: Price convergence
Uskooko komissio, että euron käyttöönotto on tähän mennessä edistänyt hintojen lähentymistä euroalueella ja näin lujittanut yhteismarkkinoita ja tehostanut taloudellisten resurssien jakamista?
Does the Commission believe that the euro has so far encouraged price convergence within the euro-area, thereby aiding the single market and improving the efficiency with which economic resources are allocated?
Voiko komissio esittää yhteenvedon hintojen lähentymiskehitystä tukevista tiedoista?
Will the Commission summarise the evidence available?
Euron pitäisi edistää hintojen lähentymistä monella tapaa.
The euro should encourage price convergence through a number of channels.
Ensinnäkin euron myötä euroalueelta poistuvat valuuttakurssien muutokset ja rahapolitiikkojen erot eli hintoja hajauttavat tekijät.
First, the euro eliminates exchange rate fluctuations and differences in monetary policy within the euro area and thus removes these sources of price dispersion.
Toiseksi valuuttakurssien muutosten poistuminen vähentää maksutapahtumista aiheutuvia kustannuksia sekä rajat ylittävään kauppaan ja investointiin liittyviä riskejä.
Second, the elimination of exchange rate fluctuations reduces the transaction costs and risks attached to cross-border trade and investment.
Tämän pitäisi edistää rajat ylittävää kauppaa Sekä Bun ja Klaasen (2002) että Micco, Stein ja Ordoñez (2002) totesivat, että EMUlla on ollut tutkimustulosten mukaan myönteisiä vaikutuksia euroalueen osapuolten väliseen kauppaan vuoden 1999 alusta. ja investointeja, lisätä kilpailupaineita euroalueella ja painaa lähentyviä hintoja alaspäin.
This should stimulate cross-border trade Both Bun and Klaasen (2002) and Micco, Stein and Ordoñez (2002) found a positive effect of EMU on trade between euro participants since the beginning of 1999 based on empirical data. and investment, increase competitive pressures in the euro area and hence push prices to convergence downwards.
Kolmanneksi eurosetelien ja -kolikoiden käyttöönoton pitäisi lisätä tuotteiden hintoja koskevaa avoimuutta euroalueen valtioissa, minkä pitäisi lisätä kilpailupaineita sekä painaa lähentyviä hintoja alaspäin.
Third, the introduction of euro notes and coins should increase price transparency between products in different participating countries which should increase competitive pressures and push prices to convergence downwards.
Teoriassa hintojen kasvavan avoimuuden ansiosta yritysten pitäisi pystyä myös yhdentämään hintoja vaivattomammin, mikä voisi johtaa hintojen nousuun, mutta tällainen toiminta on yhteisön ja jäsenvaltioiden kilpailupolitiikan sääntöjen vastaista.
In theory this increased price transparency effect could also enable firms to co-ordinate prices more easily and could lead to upward price convergence, but such behaviour is against Community and national competition policy rules.
Euro ei poista euroalueelta hintojen hajontaa kokonaan.
The euro will not eliminate all price dispersion in the euro area.
Hintojen hajonta säilyy esimerkiksi erilaisten välillisten verojen ja kaupan esteiden takia, mihin yhteisön politiikoilla pyritään vaikuttamaan.
Price dispersion will remain due to factors, such as differing indirect tax rates and barriers to trade, which Community policies are addressing.
Lisäksi jopa täysin yhdentyneellä euroalueella markkinahintojen hajonta säilyy esimerkiksi makuerojen ja kuljetuskustannusten vaihtelun takia.
Moreover, even with fully integrated euro area markets price dispersion would remain due to factors such as differences in taste and transport costs.
Valvoessaan talousalueen hintatason lähentymistä komissio käyttää pääasiallisena tietolähteenä Eurostatin hintatasoindeksejä.
The main data the Commission uses to monitor economy-wide price level convergence are Eurostat's price level index data.
Tiedoista käy ilmi, että hintatason lähentyminen euroalueella on jatkunut siitä lähtien, kun euro otettiin käyttöön vuonna 1999.
These data show that price level convergence in the euro area has continued since the euro was introduced in 1999.
Vuonna 1998 hintojen hajonta Hintojen hajontaa mitataan tässä euroalueeseen kuuluvien jäsenvaltioiden hintatasojen variaatiokertoimella. oli euroalueella 12,9 prosenttia ja vuonna 2001 (uusimmat tiedot) 12,3 prosenttia.
In 1998 price level dispersion Price level dispersion is measured here as the coefficient of variation of participating Member States' price levels. in the euro area was 12,9 % but in 2001 (latest data) it was 12,3 %.
Koko yhteisössä hintatason hajonta kasvoi hieman vuosina 1998—2001 ja vaihteli enemmän.
In the Community as a whole price level dispersion rose slightly between 1998 and 2001 and was more variable.
Euroalueen ja koko yhteisön hintojen hajonnan kehityksessä vuodesta 1998 esiintyneet erot voivat johtua euron käyttöönotosta, vaikka muutkin tekijät vaikuttavat hintatasoon.
The difference in the evolution of euro area and Community price dispersion since 1998 may have been caused by the introduction of the euro although other factors affect price levels as well.
Taulukko 1 — Hintatason hajonta Euroopan unionin maissa ja euroalueen maissa Hintojen hajontaa mitataan tässä jäsenvaltioiden hintatasojen variaatiokertoimella.
Table 1 — Price level dispersion among the EU and euro area countries Price level dispersion is measured here as the coefficient of variation of Member States' price levels.
1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Unionin 15 jäsenvaltiota 18,9 15,5 16,4 18,0 15,8 14,9 14,5 14,7 15,3 14,6 Euroalue 13,7 13 15 16,9 13,8 12,7 12,9 12,8 12,4 12,3 Lähde: Eurostat
1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 EU15 18,9 15,5 16,4 18,0 15,8 14,9 14,5 14,7 15,3 14,6 Euro area 13,7 13 15 16,9 13,8 12,7 12,9 12,8 12,4 12,3 Source: Eurostat.
Hintatasoindeksejä koskeviin tietoihin ennen vuotta 2000 vaikuttaa asteittain vuodesta 1995 käyttöön otettu uusi kansantalouden tilinpitojärjestelmä (EKT95) Yksityiskohtaisemmat tiedot on annettu Eurostatin Statistics in Focus -julkaisussa N:o 32/2002, Purchasing Power Parities and related economic indicators for EU, EFTA and Candidate Countries: Preliminary results for 2000 , 30. heinäkuuta 2002. .
The data on price level indices before 2000 are affected by the gradual introduction of the new system of National Accounts (ESA95) since 1995 More details are given in Eurostat's Statistics in Focus 32/2002, Purchasing Power Parities and related economic indicators for EU, EFTA and Candidate Countries: Preliminary results for 2000 published on 30 July 2002. .
Vuotta 2001 koskevat tiedot ovat ennakkotietoja.
The 2001 data are provisional.
Toinen merkittävä tekijä hintojen hajontaa koskevissa tiedoissa on, että yhteisön ja euroalueen hintojen lähentyminen on hidastunut viime vuosina Huomiota tukee J. H. Rogers (2002), joka käytti toista hintatasoa koskevaa tiedostoa. euron käyttöönotosta huolimatta.
The second main feature of the price level dispersion data is that there has been a slowdown in the Community and euro area price convergence in recent years This finding is supported by J. H. Rogers (2002) using a different price level dataset. despite the introduction of the euro.
Hintojen lähentymisen hidastuminen aiheutuu ehkä siitä, että sisämarkkinoiden hintoja lähentävä alkuperäinen vaikutus on loppunut.
The slowdown in price convergence may reflect that the initial impact of the Internal Market on price dispersion has worked through.
Lisäksi euron käyttöönottoa edelsi useiden vuosien ajan monien euroalueen jäsenten välisten valuuttakurssien vakauden kasvu, mikä tarkoittaa, että vakaat valuuttakurssit vaikuttivat hintojen lähentymiseen osittain jo ennen euron käyttöönottoa.
In addition, the introduction of the euro was preceded by several years of increasing exchange rate stability amongst many of the euro members which means some of the impact of stable exchange rates on price convergence had taken effect before the introduction of the euro.
Tässä yhteydessä on syytä panna merkille, että Belgian, Saksan, Ranskan, Luxemburgin, Alankomaiden ja Itävallan valuuttakurssit ovat pitkään olleet vakaita suhteessa toisiinsa, ja maiden välinen hintojen hajonta oli vain 1,3 prosenttia vuonna 2001.
In this context it is worth noting that price dispersion between Belgium, Germany, France, Luxembourg, the Netherlands and Austria which have enjoyed a long period of exchange rate stability with each other was only 1,3 % in 2001.
On kuitenkin liian aikaista sanoa, onko eurosetelien ja -kolikoiden käyttöönotto tammikuussa 2002 antanut uuden sysäyksen hintojen lähentymiselle, sillä tähän mennessä saadut uusimmat tiedot ovat vuodelta 2001.
Moreover, it is too early to tell whether the introduction of euro notes and coins in January 2002 will give a new impetus to price convergence given that the latest data are currently for 2001.
Uusimmat tiedot yksittäisten tuotteiden hintojen lähentymisestä sisältyvät seuraaviin komission julkaisuihin: —
The most recent evidence on price convergence for individual products is contained in the following Commission publications: —