natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vihreillä todistuksilla arvioidaan uusiutuvista lähteistä tuotettua energiaa koskevaa edistymistä EU:ssa.
Earlier this year the Swedish Parliament agreed that peat should be added to its country's list of fuels eligible for green certificates used as the basis for reporting progress on renewable energy production to the EU.
Turpeen käyttö puutarhoissa ja energiatuotannossa on johtanut siihen, että turvesuot kuuluvat nykyisin Euroopan uhanalaisimpien luontotyyppien joukkoon.
Use of peat by gardeners and for the production of electricity has led to peat bogs being ranked amongst the most threatened natural habitats in Europe.
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, jotta turve ei saisi oikeutusta vihreisiin todistuksiin Ruotsissa?
What action does the Commission intend to take to ensure that peat is not permitted to be eligible for green certificates in Sweden?
Komissio myöntää, ettei turvetta pidetä uusiutuvana energialähteenä sähköntuotannon edistämisestä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön sisämarkkinoilla 27 päivänä syyskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/77/EY 2 artiklassa olevan määritelmän mukaan.
The Commission agrees that peat is not regarded as a renewable energy source according to the definitions in Article 2 in Directive 2001/77/EC of the Parliament and of the Council of 27 September 2001 on the promotion of electricity produced from renewable energy sources in the internal electricity market.
Näin ollen turpeesta tuotetulla sähköllä ei voida edistää Ruotsissa direktiivissä määritellyn tavoitteen saavuttamista.
Consequently, electricity produced with peat as fuel cannot contribute to the Swedish fulfilment of the target defined in the Directive.
Jäsenvaltio ei myöskään voi antaa alkuperätakuuta turpeesta tuotetulle sähkölle direktiivin nojalla.
Furthermore a Member State cannot issue a guarantee of origin for electricity produced from peat in the context of the Directive.
Direktiivin 3 ja 6 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on julkaistava viimeistään 27 päivänä lokakuuta 2003 kertomus, joka sisältää arvion kansallisten tavoitteiden saavuttamisesta, sekä kertomus sovellettavan lainsäädännön arvioinnista.
According to Article 3 and 6 in the Directive Member States shall publish before 27 October 2003 reports including an analysis of success in meeting the national targets and an evaluation of the existing legislative and regulatory framework.
Komissio ei ole vielä saanut näitä kertomuksia.
The Commission has not yet received these reports.
Jos Ruotsin kertomuksista käy ilmi, ettei kansallinen lainsäädäntö ole direktiivin 2001/77/EY mukaista, komissio ryhtyy Ruotsin viranomaisten osalta tarvittaviin toimiin.
If the Swedish reports indicate that the implementation into national legislation is not in compliance with Directive 2001/77/EC the Commission will take the necessary steps towards the Swedish authorities.
Direktiivillä 2001/77/EY ei estetä jäsenvaltiota käyttämästä turvetta sähköntuotannossa eikä perustamasta todistusjärjestelmää tietynlaiselle sähkölle.
Directive 2001/77/EC does not prevent a Member State from using peat for electricity production nor from establishing a system of certificates for certain types of electricity.
Jos tällaiseen todistusjärjestelmään sisältyy taloudellista tukea, järjestelmän on oltava yhteisön valtiontukisääntöjen mukainen.
If such a system of certificates includes economic support the system must be in compliance with Community regulations on state aid.
Turpeen käytön sähköntuotannossa on oltava myös luonnonsuojelua koskevien yhteisön direktiivien, kuten luontodirektiivin (luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/43/ETY EYVL L 206, 22.7.1992 . ), mukaista.
The use of peat for electricity production must also comply with the Community Directives concerning protection of nature such as the Habitat Directive (Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora OJ L 206, 22.7.1992 . ).
Komissio ryhtyy toimiin myös, jos jäsenvaltio ei noudata näitä säädöksiä.
The Commission will also react regarding these regulations if a Member State is not in compliance.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2789/ 03
WRITTEN QUESTION E-2789/03
Aihe: Banking-säännöt EU:n päästökaupassa: maiden oikeus tallettaa päästöoikeuksia
Subject: Banking rules in EU emissions trading: Member States' right to bank emission allowances
Kioton pöytäkirjassa (Art 3.13) annetaan sopijapuolille mahdollisuus tallettaa päästöoikeuksia kaudelta toiselle.
Under Article 3(13) of the Kyoto Protocol, Parties may bank emission allowances from one period to the next.
EU:n päästökauppadirektiivissä (ei vielä julkaistu EU:n virallisessa lehdessä) sallitaan maakohtaiset päätökset tallettamismahdollisuudesta toimijoille.
Under the EU emissions trading directive (not yet published in the Official Journal), decisions may be taken at national level regarding the possibility of banking to be afforded to operators.
Onko komissio sitä mieltä, että jäsenvaltioilla on oikeus tallettaa jakamatta jääneet päästöoikeudet, vaikka direktiivi koskeekin vain toimijoita (laitoksia)?
Does the Commission consider that Member States are entitled to bank emission allowances which have not been allocated, even though the directive applies only to operators (plants)?
Katsooko komissio, että jäsenvaltioilla on tämä oikeus jo EU:n sisäisen päästökauppakauden (2005—2007) ja ensimmäisen Kioto-kauden (2008—2012) välisenä aikana?
Does it believe that Member States will already have that right during the time span covering the EU internal emissions trading period (2005-2007) and the first Kyoto period (2008-2012)?
Tuleeko päästökauppadirektiiviä muuttaa tältä osin, jotta se olisi Kioton sopimuksen mukainen?
Should the emissions trading directive be amended in order to bring it into line with the Kyoto Protocol?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2790/ 03
WRITTEN QUESTION E-2790/03
Aihe: Banking-säännöt EU:n päästökaupassa: AAU:n (BSA:n) muuttumattomuus
Subject: Banking rules in EU emissions trading: invariability of AAU (BSA) amounts
EU:n päästökauppadirektiivissä (ei vielä julkaistu EU:n virallisessa lehdessä) sallitaan maakohtaiset päätökset päästöoikeuksien tallettamismahdollisuudesta toimijoille EU:n sisäisen päästökauppakauden (2005—2007) ja ensimmäisen Kioto-kauden (2008—2012) välisenä aikana.
Under the EU emissions trading directive (not yet published in the Official Journal) national decisions concerning the possibility for operators to bank emission allowances will be permitted during the time span covering the EU internal emissions trading period (2005-2007) and the first Kyoto period (2008-2012).
Kaikissa jäsenmaissa voi olla yrityksiä jotka esimerkiksi vuosituotannon suurten vaihteluiden vuoksi haluavat tallettaa päästöoikeuksia, vaikka oma maa ei tallettamista sallikaan.
In every Member State there may be companies which, prompted by substantial fluctuations in their annual output, for example, might wish to bank emission allowances even if they were prohibited from doing so in their home country.
Näin syntyy yllyke siirtää tällaiset päästöoikeudet tilapäisesti toiseen jäsenmaahan.
This creates an incentive to transfer the allowances in question temporarily to another Member State.
Sisäisen päästökauppakauden aikana tehdyt rajatylittävät siirrot eivät kuitenkaan johda maakohtaisen päästöoikeuden (AAU tai BSA) muutoksiin, kuten ensimmäisestä Kioto-kaudesta lähtien tapahtuu.
However, cross-border transfers during the internal emissions trading period will not lead to changes in the emission allowance (AAU or BSA amount) allocated to an individual country, contrary to what will happen from the beginning of the first Kyoto period.
Näkeekö komissio ongelmana, että päästöoikeuksien siirto toiseen maahan pelkkää tallettamista (banking) varten ja palauttaminen alkuperäiseen maahan Kioto-kaudella muuttaa epäoikeudenmukaisella tavalla tallettamisen sallineen maan päästöoikeuksien kokonaismäärää ja mahdollistaa kaksinkertaisen päästöoikeuden alkuperäisessä maassa talletetun päästöoikeuksien määrä osalta?
Does the Commission consider it a problem that a transfer to another country purely for banking purposes and back again from that country to the country of origin in the Kyoto period will unfairly alter the aggregate emission allowances of the country which has allowed banking and enable the emission allowance to be doubled in the country of origin as far as the banked amount is concerned?
Pitäisikö AAU:n ja BSA:n tarkistamista koskevia sääntöjä tarkistaa EU:n päästökauppadirektiivin uudelleentarkastelussa 2004 tai 2006 ennen kuin ensimmäiset tallettamista varten tehdyt siirrot jäsenmaiden välillä toteutuvat?
Should the rules on adjustment of AAU and BSA amounts be revised when the EU emissions trading directive is reviewed in 2004 or 2006, before the first transfers are made between Member States for banking purposes?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2791/ 03
WRITTEN QUESTION E-2791/03
Aihe: Double accounting -ongelma päästökaupassa
Subject: Problem of double accounting in emissions trading
Kansallista AAU (BSA) -määrää tarkistetaan vuodesta 2008 lähtien rajat ylittävien päästöoikeuksien siirtojen osalta niin, että myyjämaan AAU (BSA) vähenee ja ostajamaan kasvaa siirretyllä määrällä.
From 2008 national AAU (BSA) amount will be adjusted to take account of cross-border transfers of emission allowances so as to ensure that a selling country's AAU (BSA) amount is decreased and that of the buying country increased by the quantity transferred.
Vastaavasti myyjämaan viranomaisilla on saman verran vähemmän jaettavaa seuraavalla päästökauppakaudella.
The selling country's authorities will correspondingly have that much less to allocate in the next emissions trading period.
Koska viranomainen ei luultavasti voi kohdella yrityksiä eri tavoin sen mukaan myyvätkö ne päästöoikeuksia maan sisällä tai rajojen ulkopuolelle, tulisi siis myyjän päästöoikeutta vähentää seuraavalla kaudella johdonmukaisesti kaikissa tapauksissa.
Given that the authorities presumably cannot treat firms differently, according to whether they sell emission allowances within their home country or beyond its borders, a seller's emission allowance in the next period should logically be reduced in every case.
Tämä olisi myös yhdenmukaista sen periaatteen kanssa, että päästövähennyksestä palkitaan vain kerran.
This would also be consistent with the principle that emission reductions should be taken into account only once.
Yritys voi kuitenkin valita strategiansa myynnin ja päästöoikeuksien tallettamisen (banking) välillä niin, että se saa suurimman hyödyn.
However, a firm can choose between the strategies of selling and banking emission allowances so as to derive greatest benefit.
Jos kuitenkin on niin, että yritys voi tallettaa päästöoikeutensa saadakseen seuraavalla kaudella paremman (muuttumattoman) jaon, tulisi viranomaisten kohdella tallettanutta ja myynyttä yritystä samalla tavoin eli vähentää kummassakin tapauksessa myydyn tai talletetun määrän verran päästöoikeuksia kyseisen yrityksen uudesta alkujaosta (ellei kyseessä ole puhtaasti talletus yrityksen tuotannon vaihteluiden, business cycle -syiden vuoksi).
If a firm is able to bank its emission allowance in order to secure a better (or unchanged) share in the next period, the authorities should treat firms which have banked emission allowances and firms which have sold them in the same way and hence in both cases deduct the amounts sold or banked from their new initial allocations (unless allowances have been banked purely because of fluctuations in a firm's output for reasons related to the business cycle).
Muussa tapauksessa yrityksen kannattaisi lykätä myyntiä ja tallettaa päästöoikeudet, jolloin se voisi seuraavalla kaudella myydä kaksinkertaisen määrä myytäviä päästöoikeuksia.
Otherwise it would be in a firm's interest to postpone selling and bank emission allowances, in which case it would obtain twice as much to sell in the next period.
Onko tässä kohdin komission mielestä ongelma yritysten tasapuolisen kohtelun kannalta?
Does the Commission see a problem as regards equal treatment of firms?
Tulisiko jäsenvaltiot ohjeistaa yhtenäisesti vähentämään aina yrityksen seuraavasta allokaatiosta talletetun tai myydyn päästöoikeuden määrä, jotta kaksinkertaisen palkitsemisen ongelmaa ei syntyisi?
Should the Member States all give instructions for the amounts of emission allowances banked or sold to be deducted from the next allocations for the firms concerned, thus ensuring that the problem of double accounting would not arise?
Olisiko asia otettava esille direktiivin uudelleentarkastelun yhteydessä?
Should this matter be raised when the directive is reviewed?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2792/ 03
WRITTEN QUESTION E-2792/03
Aihe: Aggressiivisen spekulaation mahdollisuudet päästökaupassa
Subject: Opportunities for aggressive speculation in emissions trading
Kansallista AAU (BSA) -määrää tarkistetaan vuodesta 2008 lähtien rajat ylittävien päästöoikeuksien siirtojen osalta niin, että myyjämaan AAU (BSA) vähenee ja ostajamaan kasvaa siirretyllä määrällä.
From 2008, national assigned amount units (AAU or BSA amounts) will be adjusted to take account of cross-border transfers of emission allowances so as to ensure that a selling country's AAU (BSA) amount is decreased and that of the buying country increased by the quantity transferred.
Jos kuitenkin 2008 alkavalla kaudella rajatylittävä päästöoikeuden siirto on seurausta siitä, että kyseiset päästöoikeudet oli alun perin vain talletettu (banked) kyseisessä maassa, saa päästöoikeuksien alkuperämaa talletettujen päästöoikeuksien määrän kaksinkertaisena.
If, however, a cross-border transfer of emission allowances in the period beginning in 2008 is due to the fact that the allowances in question were originally just banked in the country concerned, the country of origin will obtain the amount of banked allowances twice over.
Suuressa mittakaavassa, etenkään hallitusten toimesta on vaikea uskoa jäsenmaiden ryhtyvän tällaisiin spekulatiivisiin siirtoihin, mutta jokin EU:n ulkopuolinen Annex I -maa (joka liittyy Kioton sopimukseen ja EU:n päästökauppajärjestelmään ennen vuotta 2007) tai sen yritys voisi näin tehdäkin saadakseen kaksinkertaisen myytävän oikeuden.
Broadening out the problem onto a large scale, it is hard to believe, especially in the light of their governments' action, that the Member States will start to engage in speculative transfers of this kind, but any non-EU Annex I country (if it acceded to the Kyoto Protocol and joined the EU emissions trading scheme before 2007) or a company from such a country would be able, by proceeding as described above, to double the amount of allowances for sale.
Lisäksi syntyy mahdollisuus eräänlaisen markkinavoiman (market power) käyttämiseen, jos talletus on tehty kilpailevaan päästöoikeuksia myyvään maahan (esimerkiksi Ukrainasta Saksan liittotasavaltaan).
It will also be possible in a way to exploit market forces if emission allowances have been banked in a rival selling country (for instance in a transfer from Ukraine to Germany).
Näin kilpailevan myyjän markkina-asema heikkenee samalla kun itse saa kaksinkertaisen hyödyn.
The rival seller's market position will consequently be weakened, whereas the market player in question will benefit twice over.
Toisen tyyppinen aggressiivinen spekulaatio on mahdollinen, jos joitakin vuosia sitten valuuttamarkkinoilla tapahtuneen kaltainen keinottelu siirtyy päästökauppamarkkinoille.
Another typical form of aggressive speculation could occur if the kind of practice seen on the foreign exchange markets some years ago were to be repeated on the emissions trading market.
Näin EU:n ulkopuolinen toimija voisi teoriassa myös häiritä EU:n sisällä (ja päästökaupan piirissä) toimivaa kilpailijaa.
In theory, a non-EU operator could thus hamper a competitor operating within the EU (and within the emissions trading scheme).
Onko komissio varautunut tällaiseen aggressiiviseen spekulaatioon päästökaupassa?
Has the Commission made plans to deal with aggressive speculation of this type in emissions trading?
Jos on, miten?
If so, what plans?
Pitääkö komissio edelleen tarpeettomana ajatusta markkina-interventioiden käyttämisestä (esimerkiksi EU:n keskusrekisterin toimesta) päästökauppamarkkinoiden häiriöiden vakaannuttamiseksi?
Does it still see no need for the idea of employing market intervention (using an EU central register, for example) to stabilise disturbances on the emissions trading market?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2793/ 03
WRITTEN QUESTION E-2793/03
Aihe: Kuuman ilman määritelmä ja kieltäminen Kioton pöytäkirjassa
Subject: Definition of hot air and ban under the Kyoto Protocol
Tällä hetkellä EU:n päästökauppadirektiivi ja perustamissopimuksen kilpailusäännöt (87 ja 88 artikla) estävät allokoimasta yrityksille enemmän kuin ne todennäköisesti tarvitsevat.
At present the obstacles to allocation to companies posed by the EU emissions trading directive and the rules on competition laid down in the EC Treaty (Articles 87 and 88) probably go beyond what is necessary.
Tähän perustuu myös se, että niin sanottua kuumaa ilmaa (eli päästöoikeuksia, joiden myyminen ei perustu todellisiin päästövähennyksiin) ei uskota tulevan markkinoille.
That is why it is considered unlikely that hot air (in other words emission allowances whose sale is not due to actual reductions in emissions) will come onto the market.
Itse Kioton sopimuksessa kuuman ilman myymistä ei ole kielletty tai kuumaa ilmaa määritelty.
The Kyoto Protocol itself does not prohibit the sale of or define hot air.
Onko EU:lla keinoja estää jäsenvaltioiden hallituksia myymästä kuumaa ilmaa suoraan (allokoimatta niitä ensin yrityksille)?
Does the EU have any means of preventing Member State governments from selling hot air directly (without first allocating it to companies)?
Jos ei, onko komission mielestä tarpeen, myös kansainvälisen yhtenäisen käytännön varmistamiseksi, kehittää kuuman ilman määritelmä ja esittää Kioton sopimuksen muuttamista sen sekä kuuman ilman myymisen kiellon sisällyttämiseksi sopimukseen?
If not, does the Commission consider it necessary, not least in order to guarantee consistent international practice, to devise a definition of hot air and propose that the Kyoto Protocol be amended in such a way as to incorporate that definition and a ban on the sale of hot air?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2794/ 03
WRITTEN QUESTION E-2794/03
Aihe: EU:n Kioto-tavoitteen julkistaminen viisivuotiskauden liukuvana keskiarvona
Subject: Publication of the EU's Kyoto target as a five-year moving average
Kioton sopimuksen mukaan sopimuksen tavoitteen täyttyminen arvioidaan vuosien 2008—2012 keskiarvona.
The Kyoto Protocol stipulates that compliance with commitments is to be gauged according to the average for the years from 2008 to 2012.
Tämä on luonnollista, sillä esimerkiksi säätilojen muutokset voivat vaikuttaa suuresti vuotuisiin päästöihin muun muassa vesivoiman vähäisyytenä kuivina vuosina.
This is reasonable because weather conditions, for example, can have a great impact on annual emissions, linked among other things to the small quantities of hydroelectric power generated in dry years.
Viime aikoina on voitu lukea keskenään ristiriitaisia arvioita EU:n ja sen jäsenmaiden kehityksestä Kioton tavoitteen saavuttamisessa, esimerkiksi juuri mainituista sääoloista johtuen.
The developments as regards achievement of the Kyoto target by the EU and its Member States have recently been the subject of conflicting assessments stemming in part from weather conditions, as mentioned above.
Lehdistöllä, puhumattakaan suuresta yleisöstä, ei ole kykyä ymmärtää tällaisia heilahteluja ja nähdä, onko tasoitettu trendi kielteinen vai myönteinen.
The press, to say nothing of the public at large, cannot understand such fluctuations or ascertain whether the trend after smoothing is encouraging or gloomy.
Onko komissio harkinnut omien yksiköidensä tiedottamisen muuttamista niin, että vuosittaisten tilastojen lisäksi ilmoitettaisiin distance to target -tyyppinen lukema laskettuna viiden vuoden liukuvasta keskiarvosta?
Has the Commission thought of changing its reporting by publishing, in addition to the annual statistics, an indication of the distance to target, calculated from a five-year moving average?
Arvioiko komissio, että tämä lisäisi yleisön kykyä ymmärtää todellinen vuotta pidemmän kehityksen suunta?
Does it think that this would put the public in a better position to understand the real direction in which developments were moving, viewed over a time span longer than a year?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2795/ 03
WRITTEN QUESTION E-2795/03
Aihe: Päästökauppakauden mittaisen allokaation ongelma
Subject: Emissions trading: problem of period-based allocation
Yritys saa päästökauppadirektiivin mukaan allokaation kolmevuotiskaudeksi (ensimmäinen päästökauppakausi) tai viisivuotiskaudeksi (toinen kausi).
Under the emissions trading directive a firm's allocation is intended to cover three (first emissions trading period) or five years (second period).
Niinpä sen kannattaa päästökauppakauden loppuvaiheessa olla myymättä ylimääräisiä päästöoikeuksiaan, jos se näin voi saada muuttumattoman määrän päästöoikeuksia koko seuraavalle viisivuotiskaudelle.
It is thus in the firm's interest to refrain from selling its unused portion allowances at the end of an emissions trading period if in that way it can secure an unchanged amount for the whole of the following five-year period.
Vastaavasti syntyy (ympäristön kannalta valitettava) kannuste lykätä ympäristöinvestointia ensimmäisen kauden alkuun tai yli vuoden 2008 alkuun, jotta yritys saisi myydä ylimääräiset päästöoikeudet niin monena vuonna kuin mahdollista.
This likewise creates an incentive (unfortunate from the environmental point of view) for the firm to postpone environmental investment until the start of the first period, or beyond the beginning of 2008, to enable it to sell surplus emission allowances in as many years as possible.
Onko komission näkemyksen mukaan edellä kuvattu allokointisääntö yksinkertaisen palkitsemisen periaatteen mukainen?
Does the Commission consider the allocation rule described above to be compatible with the single accounting principle?
Tulisiko komission näkemyksen mukaan direktiivin uudelleentarkastelussa arvioida ja tarvittaessa muuttaa allokointisääntöjä niin, että päästöoikeuksia myyvän yrityksen allokaatio muuttuu myytävää määrää vastaavasti välittömästi kauppaa seuraavana vuotena vaikka päästökauppakausi olisi kesken?
Does it believe that, when the directive is reviewed, the allocation rules should be assessed and, if necessary, amended in such a way as to ensure that the allocation for a firm selling emission allowances is altered without delay, in proportion to the quantity offered for sale, in the year following the sale, even though the emissions trading period might not yet have ended?
Margot Wallströmin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2789/ 03 , E-2790/ 03 , E-2791/ 03 , E-2792/ 03 , E-2793/ 03 , E-2794/ 03 ja E-2795/ 03
Joint answer to Written Questions E-2789/03 , E-2790/03 , E-2791/03 , E-2792/03 , E-2793/03 , E-2794/03 and E-2795/03 given by Mrs Wallström on behalf of the Commission
(7. marraskuuta 2003)
(7 November 2003)
Päästökauppaa koskeva direktiivi Direktiivi 2003/87/EY , annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, EUVL L 275, 25.10.2003 . on Kioton pöytäkirjan mukainen, ja siinä säädetään, että henkilöt voivat tallettaa kauden 2008—2012 päästöoikeuksia seuraavalle kaudelle.
The emissions trading Directive Directive 2003/87/EC of 13 October 2003, OJ L 275, 25.10.2003 . is in line with the Kyoto Protocol by providing for banking of allowances by persons from the 2008-2012 period into the next period.