natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopan metsätyyppejä ja kestävää metsänhoitoa käsittelevä EYK:n tekninen kertomus N:o 9/2006 "European forest types: Categories and types for sustainable forest management reporting and policy". .
EEA Technical report No 9/2006 “European forest types Categories and types for sustainable forest management reporting and policy” .
Euroopan metsiä hoidetaan erilaisten alueellisten ja kansallisten mallien mukaisesti, jotka on ryhmitelty sen perusteella, ovatko metsät tuotantokäytössä vai suojeltuja metsiä
European forests and forestry are governed by a variety of regional and national models, grouped according to their productive or protective orientation
Komission ympäristön pääosaston vuonna 2009 teettämä EU:n toimintavaihtoehtoja metsien suojelemiseksi koskeva raportti "EU policy options for the protection of European forests against harmful impacts" (ENV.B.1/ETU/2008/0049). .
2009 report to the European Commission DG Environment “EU policy options for the protection of European forests against harmful impacts”(ENV.B.1/ETU/2008/0049) .
Metsät tarjoavat resursseja ja sisältävät ekosysteemejä.
Forests provide both resources and ecosystem functions.
Metsiin kohdistuvat uhkatekijät
Threats to forests
Ilmastoon liittyvät uhkatekijät ryhmitellään karkeasti abiooottiisin (myrskytuhot, tuulituhot, kuivuus, lisääntynyt metsäpalovaara) ja bioottisiin (tuholaiset ja sienitaudit).
Climate-related threats are broadly grouped as abiotic (storms, windthrows, drought, fire risk increase) and biotic (pests, fungal disease).
Niiden vaikutukset ovat toisiaan vahvistavia, kuten tuholaisten tapauksessa: korkeammat lämpötilat pidentävät useiden patogeenisten lajien lisääntymiskiertoja.
Their effects are mutually reinforcing, as in the case of pests: higher temperatures lead to longer reproductive cycles of several pathogenic species.
Kesäsateiden puuttuminen vaikuttaa metsien tuottavuuteen kaikkialla muualla kuin pohjoisilla alueilla.
Lack of summer precipitation is affecting forest productivity in all zones but the Boreal.
Havumetsien pinta-alan ja tuottavuuden odotetaan laskevan kaikkialla Manner-Euroopassa.
Coniferous forest is expected to decrease in area and productivity throughout continental Europe.
Odotettavissa on, että kuusi häviää alemmilta korkeuksilta ja pyökki Välimeren alueelta.
Spruce is expected to become unsuitable as crop species in lower elevations and beech is expected to disappear in the Mediterranean zone.
Vuoristoalueilla kuivuuden aiheuttama stressi vaikuttaa kaikkien merkittävien puulajien kasvuun ja elinvoimaan.
In the mountain zone, drought stress is affecting growth and vitality of all major tree species.
Muun kuin puutavaran, kuten sienien, korkin ja yrttien tuotanto vähentyy dramaattisesti kaikkialla Euroopassa .
Production of non-wood forest products such as mushrooms, cork and herbs will be drastically reduced throughout Europe.
Pohjoisilla metsäalueilla tuholaisten odotetun joukkoesiintymisen aiheuttamat tuhot niiden pohjoiseen leviämisen vuoksi on toistaiseksi tuntematon tekijä.
For Boreal forests, the effects of expected mass outbreaks of pests due to their northward expansion remain unknown.
Lisäksi lauhemmat talvet ja alttius tuulituhoille vähentävät puunkorjuumahdollisuuksia .
In addition, milder winters and susceptibility to windthrows result in decreased access for logging .
Pohjoisilla alueilla koivumetsien odotetaan kutistuvat yhteen kymmenesosaan nykyiseen verrattuna vuoteen 2100 mennessä
In the same zone, birch forests are expected to shrink to 1/10 of their present area by 2100
Odotettavissa on, että pyökki häviää käytännössä kokonaan Välimeren alueelta.
In this zone, beech is expected to virtually disappear.
Tuholaisten joukkoesiintymiset vaikuttavat kaikkiin havumetsiin.
Pest outbreaks will impact all coniferous forests.
Metsien pirstoutuminen , mikä lisää metsäkaistaleita maaseutu- ja kaupunkialueilla, uhkaa merkittävällä tavalla manneralueen metsiä.
Forest fragmentation , which increases wildland interface with rural and urban areas, poses a major threat for continental forests.
Edellä mainittu johtaa metsien häviämiseen ja muutoksiin lajien moninaisuuden koostumuksessa.
The above is resulting in forest dieback and shifts in species composition.
Toistaiseksi on tutkittu vain vähän sitä, millaisia laajempia uhkia liittyy metsien tarjoaman suojan häviämiseen.
Few studies exist on threats to the wider public through loss of protective functions.
Vuoristoalueilla metsien vähentynyt kyky vaimentaa valumavesien huippuja vaikuttaa oletettavasti metsien moneen suojeluominaisuuteen (erityisesti tulvien ehkäisemiseen ja veden laatuun).
For the mountain zone, reduced ability to dampen runoff peaks is expected to impact various protective functions (especially with regard to floods and water quality).
Välimeren alueella metsäpalot ja tulvat aiheuttavat eroosiota kasvien uusiutumisen heikentymisen vuoksi, mikä aiheuttaa aavikoitumista .
In the Mediterranean, fires combined with flooding lead to erosion, due to reduced plant regeneration, aggravating desertification.
Se, että energiantuotannossa käytetään biomassaa , uhkaa enenevässä määrin sekä metsiä että metsäteollisuutta.
Energy sector demand for woody biomass is emerging as a threat for forests and traditional FBIs.
Oletuksessa, jonka mukaan puubiomassa on hiilineutraalia
The assumption of carbon neutrality for woody biomass
Uusiutuvaa energiaa koskeva direktiivi 2009/28/EY. jätetään ottamatta huomioon "hiilivelan" korvaamisen vaatima aika, mikä riippuu puun tuottavuudesta ja aikaisemmasta maankäytöstä ja sen hallinnasta
Renewable Energy Directive 2009/28 EC neglects extended timeframes needed to re-absorb the “carbon debt“, which depends on tree productivity and previous land use and management
Bird N., Pena N. J. (2010) The upfront carbon debt of bioenergy, Joanneum Research Institute, Graz. .
Bird N., Pena N. & Zanchi J. (2010) The upfront carbon debt of bioenergy, Joanneum Research Institute, Graz. .
Mainittu uhka on yhteydessä vastaaviin puutteisiin ilmastonmuutosta koskevassa Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksessa (UNFCCC) ja LULUCF-toimialoilla.
This threat is linked to similar deficiencies in UNFCCC/LULUCF provisions.
Näkymät EU:ssa
EU perspective
Metsiin vaikuttavia yhteisiä politiikan aloja ovat YMP (8 miljardia euroa / 2.pilari), ympäristöpolitiikka (erityisesti luonnon monimuotoisuus ja vesi), energia, teollisuus, kauppa, tutkimus ja aluepolitiikan ja solidaarisuusrahaston kaltaiset koheesiopolitiikat, jotka monessa tapauksessa eivät ole johdonmukaisia suhteessa metsänsuojeluun.
Common policies affecting forests include the CAP (8bn € in pillar 2), environmental policy (most notably biodiversity and water), energy, industry, trade, research, and cohesion policies, including regional policy and the solidarity fund, often with a lack of coherence with regard to forest protection.
Neuvoston ja Euroopan parlamentin sitoutuminen metsänsuojeluun ilmenee useissa asetuksissa, jotka koskevat metsäpalojen ehkäisyä (2158/1992), valvontaa (2152/2003) ja puutavaran toimitusketjutoimijoiden moitteetonta toimintaa (995/2010), jotka perustuvat SEU:n 175 artiklaan, nyttemmin SEUT:n 192 artiklaan
Council and EP commitment to forest protection has been expressed by regulations on fire prevention (2158/1992), monitoring (2152/2003) and due diligence for timber operators (995/2010) on the basis of Art. 175 TEU, now 192 TFEU
Ks myös EYT:n tuomiot asioissa 164/97 ja 165/97. .
See also, ECJ rulings in cases 164/97 and 165/97 .
Metsänsuojelua olisi tarkasteltava myös luonnontuhojen, ihmisen aiheuttamien tuhojen
Forest protection should be seen also in the context of prevention of natural- and man-made disasters
"Luonnonkatastrofien ja ihmisen toiminnasta aiheutuvien katastrofien ehkäisyyn sovellettava yhteisön lähestymistapa" KOM(2009)0082 . ja sopeutumisstrategian yhteydessä
A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters COM(2009) 82 final and the adaptation strategy
Valkoinen kirja "Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: kohti eurooppalaista toimintakehystä - KOM(2009)0147 .
White Paper “Adapting to Climate Change: towards a European Framework for action” COM(2009) 147
EP:n 6. toukokuuta 2010 antama päätöslauselma komission valkoisesta kirjasta; Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: Kohti eurooppalaista toimintakehystä" ( P7_TA-PROV(2010)0154 ). .
EP resolution of 6 May 2010 on the Commission White Paper: "Adapting to climate change: Towards a European framework for action" ( P7_TA-PROV(2010)0154 .
Vuodelta 1998 peräisin oleva EU:n metsätalousstrategia
The 1998 EU Forestry Strategy
Neuvoston päätöslauselma EU:n metsänhoitostrategiasta (EYVL C 56, s.1, 26. helmikuuta 1999). johti ohjeelliseen metsänhoitoa koskevaan EU:n toimintasuunnitelmaan vuonna 2006
Council Resolution on a Forestry Strategy for the EU (OJ C 56/1 26 February 1999) led to the non binding 2006 EU Forest Action Plan-FAP
KOM(2006)0302 lopullinen. siten, että tavoitteita ovat:
COM(2006) 302 final aiming to
1. kilpailukyvyn parantaminen pitkällä aikavälillä
1. improve long term competitiveness
2. ympäristön parantaminen/ympäristönsuojelu.
2. improve/protect the environment
3. elämänlaadun lisääminen
3. contribute to quality of life
4. koordinoinnin ja tiedonkulun edistäminen
4. foster coordination and communication
Komissio toteaa mainittua toimintasuunnitelmaa koskevassa keskivälin arvioinnissa, että vaikka paljon edistystä on saavutettu tavoitteen 1 osalta, kaikkien muiden toimien täytäntöönpano on ollut heikkoa
The Commission mid-term evaluation of the FAP concludes that, while much progress has taken place in goal 1 actions, all other actions have been poorly implemented
Metsänhoitoa koskeva EU:n toimintasuunnitelma 2006–2011 sekä sen täytäntöönpanoa koskeva ulkoisen arviointiryhmän suorittama keskivälin arviointi (palvelusopimus N:o 30-CE-0227729/00-59). .
Mid-term evaluation of the implementation of the EU Forest Action Plan 2006-2011 by an external evaluation team (Service Contract No. 30-CE-0227729/00-59) .
Suurimmat puutteet koskevat suojelun tehostamista ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä: tuloksena oli että 66 prosenttia metsän elinympäristöistä on luokiteltu "epäsuotuisiksi/huonoiksi/riittämättömiksi"
Major shortcomings concern enhancing protection and biodiversity conservation: 66% of forest habitats have “unfavourable bad/inadequate” status
Elinympäristödirektiivin (KOM)2009)0358 lopullinen 17 artiklan mukainen yhteenvetokertomus luontodirektiivin 17 artiklassa tarkoitetusta luontotyyppien ja lajien suojelun tasosta. .
"Composite report on the Conservation Status of Habitats and Species as required under Article 17 of the Habitats Directive" (COM (2009)358 final .
Koulutukseen, tiedotukseen, suojaaviin tehtäviin sekä taajamissa ja taajamien lähellä oleviin metsiin liittyvät toimet ovat olleet vähäisiä.
Little action has been taken on education and information, protective functions and urban and peri-urban forests.
Edellä mainittu on ristiriidassa Euroopan kansalaisten etujen kanssa.
This is the inverse of the priorities of European citizens.
Metsien roolia koskevan komission tutkimuksen mukaan kansalaiset katsovat, että metsänsuojelu on ylivoimaisesti tärkein metsäpolitiikkaan liittyvä tekijä (44 prosenttia), ja seuraavina ovat metsien hyvinvointi ja saasteet (15,4 prosenttia), ilmastonmuutos (12,5 prosenttia) talouskäyttö (kahdeksan prosenttia)
According to the Commission’s forest perception study, conservation and protection (44%) is considered to be by far the most important topic for forest policy followed by forest health and pollution (15.4%) climate change (12.5%) and economic use (8%)
"Shaping forest communication in the European Union: public perceptions of forests and forestry" (Tender no.
“Shaping forest communication in the European Union: public perceptions of forests and forestry” (Tender no.
Metsänhoitoa koskevan EU:n toimintasuunnitelman koordinointi- ja tiedotustoimet edistyvät hitaasti siitä syystä, että jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet kansallisia metsäohjelmiaan riittävän nopeasti pysyvälle metsäkomitealle.
FAP coordination and communication actions are progressing slowly due to insufficient submission of National Forest Programmes (NFPs) to the Standing Forestry Committee (SFC).
Kaikki jäsenvaltiot osallistuvat Forest Europe -prosessiin , jonka puitteissa viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana on kehitetty yhteisiä kestävän metsänhoidon lähestymistapoja.
All EU Member States partake in the Forest Europe process which, over the last 20 years, has developed common approaches on SFM.
Edellä mainitun pohjalta aktiivinen ja ehkäisevä kestävä metsänhoito, joka mahdollistaa kansallisten ja alueellisten ensisijaisten tavoitteiden noudattamisen, saattaa muuttua pakolliseksi EU:n tasolla.
Building on this work, active and preventive SFM, which allows for national and regional priorities, may become obligatory at the EU level.
Forest Europe -prosessin pitkälle kehitetyn tieteellisen työn ansiosta edellä mainitun soveltaminen aiheuttaa erittäin vähäisiä kustannuksia ja hallinnollista rasitetta.
Given the advanced scientific work of Forest Europe, its application will entail minimum costs and administrative burden.
Biomassaa koskevien toimien osalta, "EU:n laajuisilla toimilla voidaan varmistaa yhteinen ympäristönsuojelu ja samalla välttää sisämarkkinoiden vääristyminen"
For biomass policies, “EU-wide action can ensure that common environmental protection is achieved while avoiding distortions in the internal market”
SEC(2010) 65 Komission yksiköiden valmisteluasiakirja - Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista Oheisasiakirja komission kertomuksesta neuvostolle ja Euroopan parlamentille kestävyyteen liittyvistä vaatimuksista kiinteiden ja kaasumaisten biomassalähteiden käytössä sähköntuotannossa, lämmityksessä ja jäähdytyksessä KOM(2010) 11 lopullinen. .
SEC(2010) 65 Commission Staff Working Document - Summary of the Impact Assessment - Accompanying document to the Report from the Commission on sustainability requirements for the use of solid and gaseous biomass sources in electricity, heating and cooling COM(2010) 11 final .
Esittelijä katsoo, että mainitut toimet olisi toteutettava oikeudellisesti sitovien kestävyysvaatimusten muodossa siten, että ne perustuvat hiilineutraalioletuksen uudelleen arviointiin ja tieteellisesti pätevään kasvihuonekaasuvaikutusten laskentametodiin, jossa otetaan huomioon puubiomassan monivuotinen luonne sekä maankäytön ja metsänhoidon muuttumisesta johtuvat muutokset päästöissä.
Your Rapporteur’s view is that this action should take the form of legally binding sustainability criteria, based on a revision of the assumption of carbon neutrality and a scientifically sound GHG calculation methodology which accounts for the multi-annual nature of woody biomass and for emission changes due to changes in land use and forest management.
Olisi kehitettävä myös biomassanmuotoja koskevat epäsuoran maankäytön muutostekijät.
ILUC factors for all forms of biomass should also be developed.
Edellä mainitun perusteella maankäytöstä, maankäytön muutoksista ja metsätaloudesta aiheutuvien muutostekijöiden sisällyttäminen EU:n päästökauppajärjestelmään, joka pääasiassa perustuu teollisuuslaitosten vuosipäästöihin, on yhteensopivuusongelmien vuoksi kyseenalaista.
In view of the above, inclusion of the LULUCF sector in the EU ETS – primarily designed for annual emissions of industrial installations – is questionable, due to compatibility issues.
Kansainvälisellä tasolla EU:n pitäisi pyrkiä kohti biomeihin perustuvaa eriytettyä metsän määritelmää, jossa otetaan huomioon biologinen monimuotoisuus, maaperä ja sosiaalinen ulottuvuus ja joka keskittyy runsaasti hiiltä sitovien vanhojen metsien suojeluun.
Internationally, the EU should work towards diversified forest definitions on a biome basis which account for biodiversity, soil and the social dimension, and which focus on the conservation of carbon-rich old growth forests.
Tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta biologista monimuotoisuutta ja metsäkadon ja metsien heikkenemisen torjuntaa (REDD+) koskevia rahoitussitoumuksia ei ohjata kyseenalaisiin hankkeisiin.
This is crucial for ensuring that financial commitments for biodiversity and REDD+ are not diverted to questionable projects.
Metsätiedot: päätöksenteon perusta
Forest information: basis for decision-making
Metsätiedot ovat riittämättömiä rahoitus- ja ilmoitusvelvoitteiden puuttumisen vuoksi, koska niitä koskenut asetus 2152/2003 on rauennut.
Forest information is insufficient due to a lack of financing and reporting obligations, as provided for in the expired Regulation 2152/2003.
Mainittu asetus olisi annettava uudelleen siten, että siinä otetaan huomioon toisaalta ilmastouhkia koskevien tietojen tarve ja toisaalta se, että CDB:n ja ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen mukaan tiedoissa on kuvattava täsmällisesti metsän biologista monimuotoisuutta ja muutoksia hiilen varastoinnissa.
This Regulation should be reintroduced taking into account information needs for climate threats but also the increased need for information provision for the CBD and the UNFCCC, to accurately depict forests' biodiversity and carbon stock changes.
EU:n tasolla toteutettavan tietojen keräämisen tulee perustua yhteensopiviin mekanismeihin, yhdenmukaisiin määritelmiin ja kansallisten metsäarviointien ja muiden asianmukaisten lähteiden vertailukelpoisiin tietoihin.
EU-level information collection should be based on compatible mechanisms, harmonised definitions and comparable data from the National Forest Inventories and other relevant sources.
Metsiä koskevia tietoja tarvitaan myös ympäristötilinpidossa, BKT ja muut indikaattorit ‑aloitteen yhteydessä sekä ekosysteemipalvelujen käyttäjiltä perittävän maksun käyttöönoton yhteydessä.
Forest information is also relevant for Environmental Accounts, the “GDP and beyond” initiative and the operationalisation of payments for ecosystem services (PES).
Sopeutumiskyvyn lisääminen kestävän metsänhoidon avulla
Enhancing adaptive capacity through SFM
Yleisellä tasolla erotetaan toisistaan (ekosysteemin) sisäinen kyky, mikä perustuu metsien geneettiseen monimuotoisuuteen, kuten maan biologiseen monimuotoisuuteen, ja metsäsektorin sosiaalis-taloudellinen kyky , joka perustuu taitotietoon ja pääomavaltaisuuteen.
A common distinction is made between inherent (ecosystem) capacity , relying on the genetic diversity of forests, including soil biodiversity, and the socio-economic capacity of the forestry sector in terms of know-how and capital intensity.
Esittelijä tunnustaa EU:n metsätalouden sopeutumiskyvyn mutta toteaa, että viime kädessä sen mainittu sopeutumiskyky perustuu metsien luontaiseen kykyyn: julkisten ja yksityisten metsänomistajien jälkikäteen tapahtuva reagointi erilaisiin uhkiin saattaa olla mahdollista mutta taloudellisesti kestämätöntä.
Your Rapporteur acknowledges the adaptive capacity of EU forestry noting, however, that it ultimately relies on the inherent capacity of forests: ex-post responses to various threats may be possible but not economically feasible, either for public or private actors.
Kestävä metsänhoito keskittyy puutavaran tuottamiseen pitkällä aikavälillä useissa – vaan ei missään muodossa – kaikissa EU:n jäsenvaltioissa.
SFM focusing on long-term timber yield is practiced in several –but by no means all- EU Member States.
Aktiivinen ja ehkäisevä kestävä metsänhoito luo puitteet , joiden mukaisesti kansallisia ja alueellisia ensisijaisia tavoitteita noudatetaan.
Active or preventive SFM provides a framework whereby national and regional priorities are respected.
Aktiiviset sopeutumisvaihtoehdot liittyvät luonnolliseen uusiutumiseen, geneettiseen monimuotoisuuteen sekä monimuotoisuuden lisäämiseen rakenteissa toimina, joilla parannetaan metsien vastustuskykyä kaikkien metsätyyppien ja metsänhoitosuuntauksien osalta
Active adaptation options converge on natural regeneration, genetic diversity and increasing diversity in structure and species mixture as measures to enhance forest resilience, regardless of forest type and management orientation
Komission maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastolle laadittuun raportti ilmastonmuutoksen vaikutuksista eurooppalaisiin metsiin ja sopeutumisvaihtoehdoista (AGRI-2007-G4-06). .
Report to the European Commission DG for Agriculture and Rural Development “Impacts of Climate Change on European Forests and Options for Adaptation (AGRI-2007-G4-06) .
Muihin toimiin sisältyvät pohjoisen alueen puunkorjuu- ja kuljetustekniikat ja Välimeren alueen puuhuolto.
Additional measures include harvest and transport technologies for the Boreal region and accumulated fuel management for the Mediterranean.
Esittelijä katsoo, että kaikkien ekosysteemien kestävyyden parantaminen on kustannustehokkain vastaus ilmastomuutokseen, koska se kattaa sekä vähentämisen että sopeutumisen
Your Rapporteur takes the view that enhancing the resilience of all ecosystems is the most cost-effective response to climate change covering both mitigation and adaptation
UNEP (2009) "The Natural Fix?
UNEP (2009) “The Natural Fix?
The Role of Ecosystems in Climate Mitigation". ,
The role of ecosystems in climate mitigation” ,
Maailmanpankki (2009) "Convenient Solutions to an Inconvenient Truth: Ecosystem based Approaches to Climate Change". ,
World Bank (2009) “Convenient Solutions to an Inconvenient Truth: Ecosystem based Approaches to Climate Change” ,
Luonnon monimuotoisuutta käsittelevän tilapäisen asiantuntijaryhmän vuonna 2009 valmistelema ilmastonmuutokseen, ekosysteemipalveluihin ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvän strategian suunnittelua koskeva keskusteluasiakirja "Towards a Strategy on Climate Change, Ecosystem Services and Biodiversity". ,
Towards a Strategy on Climate Change, Ecosystem Services and Biodiversity - A discussion paper prepared by the EU Ad Hoc Expert Working Group on Biodiversity, 2009 ,
Syyskuu 2009 . ,
September 2009 ,
Swedish National Scientific Council on Biological Diversity "Biodiversity, Ecosystem Services and Resilience - Governance for a Future with Global Changes, 2009. ja että asianmukaisen tietopohjan laajentaminen on metsänhoidon perusedellytys.
Swedish National Scientific Council on Biological Diversity “Biodiversity, Ecosystem Services and Resilience - Governance for a Future with Global Changes, 2009 and that broadening the relevant knowledge base of all stakeholders is a basic requirement for management.
Kaikkien toimijoiden väliseen yhteistyöhön, jonka yhteydessä otetaan huomioon kaikki mahdolliset skenaariot, on siirryttävä viipymättä kaikkien Euroopan yhteiskuntien sopeutumistarpeen täyttämiseksi.
Cooperation among all stakeholders, taking into account all conceivable scenarios, must proceed urgently to ensure coherence in view of the adaptation needs of all European societies.
EU:n roolin tehostaminen metsien suojelussa
Further EU contribution to forest protection
Ilmastonmuutos aiheuttaa sen, että jäsenvaltioiden metsänsuojelutoimet ovat riittämättömiä.
By definition, climate change renders Member States’ policies insufficient for forest protection.
Täydentävyys on ehdottoman tärkeää: välineestä riippumatta EU:n rahoitus ei saa vaikuttaa ilmastoon ja biologiseen monimuotoisuuteen
Cross compliance is essential: all EU funding, regardless of the instrument concerned, must be climate-proof and also take into account biodiversity
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus N:o 9/2004 metsätaloustoimenpiteistä maaseudun kehittämispolitiikassa (ja siihen liittyvät komission vastaukset). , ja luonnon monimuotoisuus, vesiulottuvuus ja erämaiden merkitys on otettava huomioon kaikessa EU:n rahoituksessa
European Court of Auditors No 9/2004 on Forestry Measures within Rural Development Policy (together with the Commission’s replies)
Biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta 21. syyskuuta 2010 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma ( P7_TA(2010)0325 ). .
EP Resolution of 21 September 2010 on the implementation of EU legislation aiming at the conservation of biodiversity ( P7_TA(2010)0325 ) , the water dimension and the need for wilderness