natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lähes 17 prosenttia Euroopan naisista luokitellaan köyhyydessä eläviksi; kun otetaan huomioon työmarkkinoihin ja sosiaaliseen suojeluun liittyvät indikaattorit, köyhyyden rakenteellisilla syillä on suhteettomat vaikutukset naisiin.
Almost 17% of European women are ranked as living in poverty; considering the indicators relating to the labour market and social protection, the structural causes of poverty have a disproportionate effect on women.
Samanaikaisesti voidaan sanoa, että naisten antamaa panosta perheen, yhteiskunnan ja talouden kehitykseen aliarvioidaan säännöllisesti, ja siitä maksetaan liian vähäistä palkkaa.
At the same time, one can say that women’s contribution to the development of family, society and economy is regularly underestimated and underpaid.
Köyhyyden torjuminen on yksi komission Eurooppa 2020 -strategiaa varten ehdottamasta viidestä mitattavissa olevasta tavoitteesta, ja tätä tarkoitusta varten kansallisten köyhyysrajojen alapuolella elävien eurooppalaisten määrää olisi vähennettävä 25 prosentilla, mikä merkitsisi yli 20 miljoonan ihmisen nostamista köyhyydestä.
Combating poverty is one of the five Commission measurable targets proposed for EU 2020 and for this purpose the number of Europeans living below the national poverty lines should be reduced by 25%, lifting over 20 million people out of poverty.
Tässä yhteydessä on hyvin tärkeää, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuoden puitteissa toteutettavissa toimissa otetaan huomioon naisten ja miesten kokeman köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen erilaiset riskit ja ulottuvuudet.
In this context is very important that the activities in the framework of the European Year on Combating poverty and social exclusion to take account of the different risks and dimensions of poverty and social exclusion experienced by women and men.
Luotettavien tietojen saamiseksi tilastointikyvynkehittäminen EU:ssa tällä alalla on äärimmäisen tärkeää.
In order to have reliable data the development of statistical capacity within the EU in this field is of outmost importance.
Tässä yhteydessä ja kun muistetaan 30. lokakuuta 2007 annettu ehdotus neuvoston päätelmiksi, olisi voimakkaasti rohkaistava komissiota ja jäsenvaltioita yksilöimään, ottamaan käyttöön ja seuraamaan sukupuolen mukaan eriytettyjä indikaattoreita.
In this context and reminding the draft Council conclusions of 30 October 2007, the identification, adoption and monitoring by the Commission and the Member States of gender-specific indicators in the field of poverty eradication and the promotion of social inclusion should be strongly encouraged.
Edempänä mainitaan muutamia keskeisiä näkökohtia, jotka määrittävät nykyistä naisten köyhyyttä Euroopassa ja myös maailmanlaajuisesti.
Few key aspects that define the present “face of female poverty” in Europe, as well as at global level, are to be mentioned further on.
Ensiksikin köyhyydellä on kolme "G‑ulottuvuutta": sukupuoliulottuvuus (gender), maantieteellinen (geographic) ulottuvuus ja sukupolviulottuvuus (generation).
First, poverty has 3 “G” dimensions: the gender one, the geographical one and the generation one.
Lisäksi sillä on erilainen vaikutus naisiin ja miehiin heidän yhteiskunnassa omaamiensa roolien ja vastuiden mukaisesti, kun otetaan huomioon julkisten viranomaisten asenteet ja reaktiot.
As well, it has a different impact on women and men, according to their roles and responsibilities in society, considering the attitudes and reactions of the public authorities.
Toiseksi on välttämätöntä laatia laaja-alainen analyysi ennen säästötoimiin ryhtymistä ja ottaa siinä huomioon myös sukupuolinäkökohdat.
Secondly, comprehensive analysis is necessary before assuming austerity measures, taking into consideration gender aspects as well.
Talouskriisi ei alun perin vaikuttanut naisiin niin merkittävästi (työllisyyden osalta), koska ne talouden sektorit, joilla he muodostavat enemmistön työvoimasta, ovat julkisten palvelujen aloja (koulutus, terveydenhuolto jne.).
Women were not initially so significantly affected by the economical crisis (in terms of unemployment) since the sectors of the economy where they constitute the majority of the labour force are public services (education, health etc.).
Kuitenkin tämä sukupuolten ammatillinen eriytyminen tarkoittaa, että he ovat nyt julkisen sektorin rakennemuutoksen ja budjettileikkausten uhreja, joten he menettävät nyt työpaikkojaan ja ottavat vastuulleen sellaisia tehtäviä kuten lapsista, ikääntyneistä ja vammaisista henkilöistä huolehtiminen jne.
However, this occupational gender segregation means they are now victims of “the restructuring of the public sector” and “budget cuts”, losing their jobs and assuming tasks like taking care of children, of the elderly and disabled persons etc.
Kolmas näkökohta: taantuman vaikutus on tuntuvampi ja tuhoisampi haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien kohdalla, joilla on monia eri haittoja (nuoret tai ikääntyneet naiset, maahanmuuttajat ja/tai etnisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset, yksinhuoltajaäidit, maaseudulla asuvat naiset jne.).
Third aspect: the impact of the recession is more significant and damaging in the case of the vulnerable groups, who face multiple disadvantages (young or elder women, migrants and/or belonging to ethnic minorities, single mothers, women in rural areas, etc.)
Neljäs näkökohta on, että yleensä hallitukset edistävät kriisin vastaisia toimia siten, että ne kohdennetaan pääasiassa sellaisille talouden sektoreille (rakennusala, autoteollisuus jne.), joilla enemmistö työntekijöistä on miehiä, kun taas naisia työllistävät talouden sektorit jäävät vaille huomiota (vähittäiskauppa, palvelut jne.).
Fourth issue, in general, governments promote anti-crisis measures targeting primarily economic sectors that are populated, in their majority, by men (construction industry, car plants etc.) while the other sectors of the economy, which employ more women, are “ignored” (retail, services, etc.).
Tätä taustaa vasten nopeiden ja tehokkaiden ratkaisujen tarve näyttäytyy selvästi.
Against this background, the need for quick and efficient solutions becomes clear.
Naisten köyhyyttä käsittelevässä mietinnössä pyritään kuvittelemaan, mitä jotkin näistä ratkaisuista voisivat olla.
The report on female poverty will try to imagine part of these solutions.
Kun pidetään mielessä arvot, joihin unionihanke perustuu, olisi pidettävä selvänä, että naisten köyhyyden estäminen ja vähentäminen, ellei jopa poistaminen, on tärkeä osa sosiaalisen yhteisvastuun perusperiaatetta.
Having in mind the values that the European project is based upon, it should be assumed that preventing and reducing women’s poverty, if not eradicating it, is an important part of the fundamental principle of social solidarity.
Samanaikaisesti naisten oikeuksien eurooppalaisen peruskirjan tarkoituksena on parantaa naisten oikeuksia ja mahdollisuuksia sekä edistää mekanismeja, jotka palvelevat sukupuolten tasa-arvon saavuttamista kaikilla sosiaalisen, taloudellisen ja poliittisen elämän osa-alueilla, ja sopimukseen pääseminen tästä peruskirjasta ja sen käyttöönotto olisi enemmän kuin toivottavaa.
At the same time, “the European Women’s Rights Charter” aims to improve women’s rights and opportunities, while promoting mechanisms to achieve gender equality in all aspects of social, economic and political life, being more than desirable for agreement and adoption.
Esittelijä on päättänyt käydä käsiksi kysymykseen naisten köyhyydestä ehdottamalla useita alueita mielenkiinnon kohteiksi:
The Rapporteur has chosen to tackle the issue of “the face of female poverty” by proposing several areas of interest:
Naisten köyhyys pysyy kätkettynä tilastoissa ja sosiaaliturvajärjestelmissä.
Women‘s poverty remains hidden in statistics and social security schemes.
Komission naisten ja miesten tasa-arvoa koskevassa vuoden 2010 vuosikertomuksessa köyhyys on yksi niistä alueista, joilla sukupuolten välinen kuilu säilyy sitkeästi; naiset ovat enemmän alttiina köyhyysriskille ja kokevat sosiaalisen syrjäytymisen eri tavalla, erityisesti ikääntyneet naiset, joiden köyhyysriski vuonna 2008 oli 22 prosenttia, kun ikääntyneiden miesten kohdalla vastaava luku oli 16 prosenttia, yksinhuoltajat, joiden kohdalla riski oli vuonna 2008 35 prosenttia, ja muut naisten ryhmät kuten vammaiset ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvat naiset.
According to Commission’s 2010 annual report on equality between women and men poverty is one of the fields in which gender gaps persist; whereas women face higher exposure to the risk of poverty and experience differently the social exclusion, in particular elderly women with a risk of poverty in 2008 of 22% compared to 16 % of elderly men, single parents with a risk of poverty in 2008 of 35 % and other categories of women such as disabled and ethnic minority women.
Tilastojen mukaan naisten osuus työvoimaan kuulumattomasta väestöstä on kaksi kolmannesta (63 miljoonaa 25–64-vuotiasta henkilöä), ja tähän sisältyvät vasten tahtoaan osa-aikatyötä tekevät henkilöt, joita ei ole kirjattu työttömiksi.
According to statistics, women count for two thirds of the inactive population (63 million persons between 25-64 years) which includes involuntary part time employed that are not registered as unemployed.
On syytä korostaa, että joidenkin arvioiden mukaan naisten köyhyys voisi olla jopa 36 prosenttia ja miesten vain 11 prosenttia, jos lasketaan yksittäisen henkilön tulot eikä kotitalouden tuloja.
It should be underlined that there are estimates that women‘s poverty could be as high as 36%, against men's 11%, if calculated by individual income rather than household income.
Lisäksi eurooppalaiset naiset tekevät neljä kertaa suuremmalla todennäköisyydellä osa-aikatyötä, heillä on todennäköisemmin määräaikaissopimuksia, ja he ovat usein osa epävirallista taloutta, jossa työsopimukset tyypillisesti puuttuvat.
Also European women are four times more likely to work part time, more likely to have fixed term contracts and are often part of the informal economy characterised by the absence of working contracts.
Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä tarpeeseen edelleen jatkaa tutkimusten ja analyysien laatimista köyhyyden naisistumisen ilmiöstä, ja olisi muun muassa arvioitava maailmanlaajuisen kriisin vaikutuksia Euroopan naisiin, myös vaikutuksia, jotka kohdistuvat työmarkkinoihin, koulutukseen, syntyvyyteen, terveyteen, sosiaaliseen suojeluun, eläkejärjestelmiin, sosiaalisiin tukijärjestelmiin, naisten pääsyyn päätöksentekoasemiin jne.
A particular attention should be paid to the necessity to further continue with the researches and analyses regarding the phenomenon of “feminisation of poverty”, assessing inter-alia the effects of the global crisis in the case of European women, including the effects on the labour market, education and training, birth rate, health, social protection, pensions schemes, support social services, access of women to decision making positions etc.
Naisten köyhyyden torjuminen työvoimapolitiikalla ja sosiaalisen suojelulla
Combating women’s poverty through labour policies and social protection
Naisten integroimista työmarkkinoille pidetään ratkaisevana tekijänä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa.
It is considered that integration of the women into the labour market is a key to fighting poverty and social exclusion.
Lisäksi otaksutaan, että edelleen miesten ja naisten välillä esiintyvä epätasa-arvo, mitä tulee koulutukseen pääsyyn, perhevastuisiin ja perheen yleiseen ylläpitoon, on ratkaiseva syy siihen, että naiset joutuvat köyhyyteen.
As well, it is assumed that the inequalities still existing between men and women in terms of access to education, family responsibilities and the general upkeep of a family are key causes that lead to women’s poverty.
Työssäkäyvien köyhyysriski on naisten kohdalla suurempi kuin miesten esimerkiksi Kyproksessa, Virossa, Saksassa ja Latviassa.
In-work poverty risk is higher for women than for men e.g. in Cyprus, Estonia, Germany or Latvia.
Työssäkäyvien köyhyysriski vaihtelee naisten kohdalla Maltan 2 prosentista ja Tšekin tasavallan ja Tanskan 3 prosentista Latvian ja Puolan 10 prosenttiin ja Kreikan 12 prosenttiin.
The in-work poverty risk for women ranges from 2% in Malta and 3% in the Czech Republic and Denmark to 10% in Latvia and Poland and 12% in Greece.
Niinpä naiset työskentelevät todennäköisemmin kuin miehet matalapalkkaisissa työpaikoissa, osa-aikatyössä tai tilapäistyössä, ja he ovat myös todennäköisemmin kuin miehet yksinhuoltajia, jolloin köyhyysriski on erityisen suuri
As a consequence women are more likely than men to be employed in low-paid jobs, working part time or in temporary employment, and they are also more likely than men to be single parents, so being at particular risk of poverty
Tiedot perustuvat Eurofoundin raporttiin "Working poor in Europe", 15. huhtikuuta 2010. .
Information based on Eurofound report "Working poor in Europe", 15 April 2010. .
On tärkeää, että EU:n tasolla kannustetaan voimakkaasti komissiota ehdottamaan puitedirektiiviä, jolla vahvistetaan riittävän minimitulon periaate Euroopan unionissa keinona torjua ja vähentää köyhyyttä, ja ottamaan huomioon kansalliset säädökset ja käytännöt sekä kiinnittämään asianmukaista huomiota sukupuoliulottuvuuteen.
It is important at EU level to strongly encourage the Commission to propose a framework directive establishing the principle of an adequate minimum income in the European Union as a way to combat and reduce poverty, taking into account the national laws and practices and with due regard to the gender dimension.
Jäsenvaltioiden olisi laadittava riittävän minimitulon järjestelmiä nostaakseen haavoittuvimmassa asemassa olevat ryhmät köyhyydestä, kun pidetään mielessä, että naiset ovat yksi niistä ryhmistä, joita tämä eniten koskee.
Member States should provide adequate minimum income schemes in order to lift up from poverty the most vulnerable categories, having in mind that women are one of the most affected groups.
Se, että käytettäisiin yksilöllistettyjen oikeuksien myöntämistä eläke- ja sosiaaliturvajärjestelmissä köyhyysriskin torjumisen välineenä, merkitsisi tärkeää askelta eteenpäin.
Granting individualised rights in pensions and social security schemes as a tool to combat the risk of poverty would constitute a major step forward.
Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että sukupuolten välinen palkkakuilu on edelleen olemassa ja aiheuttaa äärimmäisen vakavia vaikutuksia.
A particular attention should be paid to the fact that the pay gap between the two sexes continues to be present and produce extremely severe effects.
Sukupuolten väliseen palkkakuiluun on erilaisia syitä, mukaan lukien stereotypioihin perustuva ajattelu, jonka vaikutus alkaa jo varhaisessa iässä.
The gender pay gap has various causes, including stereotyping that starts at early age.
Toinen naisten kohtaama ongelma on niin kutsuttu "lasikatto", joka estää heitä pääsemästä johto- ja huipputehtäviin.
Another problem faced by women is the so-called “glass ceiling” that hinders them from accessing managerial and top positions.
Myös palkattomien työkatkosten pitäminen lasten kasvattamisen tai ikääntyneistä sukulaisista huolehtimisen vuoksi on yleisempää naisten keskuudessa, mikä voi johtaa köyhyyteen vanhemmalla iällä.
Also the incidence of unpaid breaks from work to raise children or care for elderly relatives is more frequent among women, which may lead to poverty at older age.
On selvää, että ikäryhmästä riippumatta naisiin kohdistuu huomattavasti korkeampi köyhyysriski kuin miehiin kumppanista eroamisen jälkeen.
It is evident that irrespective of age group, women face a much higher risk than men of poverty after a separation from their partner.
Lisäksi naiset, jotka kuuluvat haavoittuvammassa asemassa oleviin ryhmiin kuten vammaisiin, maahanmuuttajiin, kansallisiin vähemmistöihin tai maaseudun asukkaisiin joutuvat todennäköisemmin kokemaan köyhyyttä.
Furthermore, women in all the more vulnerable groups like the disabled, immigrants, ethnic minorities or those living in rural areas are more likely to experience poverty.
Talouskriisi todennäköisesti aiheuttaa työttömyyslukujen jyrkän kasvun, erityisesti julkisen sektorin työntekijöiden keskuudessa, missä naisten edustus on suuri.
The economic crisis is likely to see figures for unemployment increase sharply, particularly among public sector workers where women are heavily represented.
Taantumisesta toipumista koskevissa suunnitelmissa olisi otettava sukupuoliulottuvuus huomioon, ja niiden olisi perustuttava sukupuolen mukaan eriteltyihin tietoihin.
Plans for recovery from the recession should take into account the gender dimension and be based on gender disaggregated data.
Kansalaisjärjestöjen ja tasa-arvoa ajavien elinten rahoitusta ollaan jo leikkaamassa joissakin EU-maissa, esimerkiksi Irlannissa.
Funding for non-governmental organisations and equality bodies is already being cut in some EU countries, like Ireland.
Naisilla tulee olemaan vähemmän tahoja, joiden puoleen kääntyä apua saadakseen.
Women will have less places to turn to for assistance.
Eurooppa 2020 -strategiassa sukupuolinäkökohdat olisi otettava kaikkialla huomioon, jotta parannettaisiin yhtäläistä edustusta ja osallistumista työmarkkinoilla, rikottaisiin työmarkkinoiden erottelurakenteita ja samalla varmistettaisiin naisten läsnäolo huippuviroissa erityisten kiintiöiden kautta, joita sovellettaisiin yritysten hallitusten kokoonpanoon sekä politiikassa.
The Europe 2020 Strategy should be gender mainstreamed in order to improve equal representation and participation on the labour market, to break the labour market segregation patterns, while ensuring women presence in top positions through specific quotas on managerial board compositions and in politics.
Köyhyydessä elävien tai köyhyysriskin alaisten naisten perhe- ja työelämän yhteensovittaminen
Reconciliation of family life and work by those women living in poverty or being exposed to the risk of poverty
Työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen edistämistä eli sitä, että naisille annetaan mahdollisuus edistää uraansa tai työskennellä täysipäiväisesti, jos he niin haluavat, pidetään keskeisenä elementtinä, kun naisten köyhyyden vaikutuksia pyritään hillitsemään tai niitä riskejä vähentämään, joiden alaisina naiset ovat.
Promoting the reconciliation of work and private life, in order to enable women who so wish to pursue their careers or work full time is considered as a key aspect of curbing the effects of women’s poverty or diminishing the risks that women are exposed to.
Pyydetään myös lisätukitoimia, erityisesti sellaisille työssäkäyville äideille suunnattuja, jotka ovat yksinhuoltajaperheiden jäseniä, joilla joko helpotetaan sellaisten työmuotojen löytämistä, joissa työajat ovat joustavat, niin että naiset voivat huolehtia laajemmista perhevelvoitteistaan, tai tarjotaan sopivia lasten, ikääntyneiden ja huollettavien henkilöiden hoitojärjestelyjä.
Additional support measures, especially for working mothers who are members of single-parent families, either by making it easier to find forms of employment with flexible working hours so that they can meet their more extensive family commitments, or by providing suitable childcare, elderly and dependent persons facilities are as well requested.
Ikääntyneiden naisten köyhyyden torjunta
Combat poverty among elder women
Korostetaan sitä tosiasiaa, että köyhyyteen joutumisen riski on suurempi naisten kuin miesten kohdalla, varsinkin vanhemmalla iällä.
It is stressed the fact that the risk of falling into poverty is greater for women than for men, particularly in old age.
Ikääntyneiden naisten keskuudessa köyhyysaste on korkeampi kuin ikääntyneiden miesten (ikääntyneiden naisten keskimääräinen köyhyysriskiaste on 22 prosenttia, kun vastaava ikääntyneiden miesten luku on 16 prosenttia), erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa tärkeimmät eläkejärjestelmät liittävät edut tiiviisti koko elämän aikana kertyneisiin tuloihin ja maksettuihin maksuihin.
The poverty rate among older women is higher than for older men (The average at-risk-of-poverty rate for older women is of 22 % against 16 % for older men), especially in Member States where the predominant pension schemes relate benefits closely to lifetime earnings and contributions.
Tällaisissa eläkejärjestelmissä ne, jotka huolehtivat lapsista tai huollettavista omaisista ovat epäedullisessa asemassa, koska heidän työuransa katkokset ja osa-aikatyönsä vähentävät heidän elämänsä aikana kertyviä tuloja.
Such pension schemes place those who care for children or for dependent relatives at a disadvantage because their career breaks and part time work reduce their lifetime earnings.
Näin ollen on välttämätöntä, että sairaiden, ikääntyneiden tai vammaisten perheenjäsenten hoidosta vastaaville naisille sekä ikääntyneille naisille, joiden eläke on erityisen pieni, tarjotaan riittävä sosiaaliturva-apu.
Therefore, it is necessary that adequate social security assistance to be provided for the women responsible for the care of sick, elderly or disabled members of their families, and for elderly women who receive a particularly low pension.
Sukupuoleen perustuvan väkivallan vaikutus köyhyysriskiin
Impact of gender based violence on poverty risk
Tutkimusten ja selvitysten perusteella väkivaltaa kokeneiden naisten köyhyysriski on erityisen suuri, sillä väkivalta aiheuttaa heidän terveyteensä kohdistuvia vaikutuksia ja saattaa johtaa työttömyyteen.
According to researches and studies women who have experienced violence are at an increased poverty risk, as violence has consequences on their health and may lead to unemployment.
Olisi korostettava, että noin 20–25 prosenttia naisista joutuu fyysisen väkivallan ja yli 10 prosenttia seksuaalisen väkivallan kohteeksi aikuiselämänsä aikana.
It should be underlined that some 20-25% of women suffer physical violence, and more than 10% sexual violence, in the course of their adult lives.
Naisiin kohdistuva väkivalta on merkittävä ongelma, joka on poistettava käyttämällä kaikkia mahdollisia keinoja, ja komission olisi perustettava naisiin kohdistuvan väkivallan vastainen Euroopan teemavuosi.
Violence against women is a major problem that needs to be eliminated using every means available, while the Commission should establish a European Year for combating violence against women.
Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että pohdittaisiin uudelleen väkivallan ja köyhyyden välistä suhdetta, ja on tarpeen ponnistella edelleen ihmiskaupan ja seksuaalisen hyväksikäytön lopettamiseksi tekemällä tiiviimpää oikeus- ja poliisiviranomaisten yhteistyötä EU:n tasolla.
A particular attention should be paid to reconsider the relation between violence and poverty and further efforts aiming to eradicate human trafficking and sexual exploitation through closer judicial and police cooperation at EU level are needed.
Aitoa sosiaalista vuoropuhelua olisi kehitettävä yhdessä kansallisten ja Euroopan hallintojen kanssa näkemysten vaihtamiseksi ja äärimmäisen köyhyyden poistamisen edistämiseksi, ja olisi tarjottava konkreettinen esimerkki tämän alan parhaimmista käytännöistä Euroopan tasolla.
A genuine social dialogue should be developed together with the national and European administration, to share viewpoints and to contribute to overcoming extreme poverty, providing a concrete example of the very best practice at European level in this area.
Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä kansalaisjärjestöjen työhön, ottaen myös huomioon sen rahoitustuen, jota ne saavat komissiolta.
A particular attention should be paid to the work of NGOs considering as well their financial support originating from the Commission.
Rahoituksen turvaaminen köyhyyden torjuntakeinona
Ensure financing as a mean to combat poverty
Rakennerahastot, erityisesti Euroopan sosiaalirahasto, ovat ratkaisevia välineitä avustettaessa jäsenvaltioita köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa.
Structural funds, in particular European Social Fund are key tools for assisting Member States to combat poverty and social exclusion.