natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"Odotetaan ja katsotaan" ‑strategiaa on selvästi tarkennettu, tai kuten professori Ottmar Issing hiljattain asian täsmällisesti ilmaisi: "Kysymykseen siitä, mitä kuplan puhjetessa pitäisi tehdä, ei edelleenkään ole vastattu.
The strategy of “wait and see” has clearly been adjusted, or as Professor Ottmar Issing just recently accurately put it: “The question of what to do once a bubble bursts remains.
Mutta tähän kysymykseen tuleekin vastata vain siinä tapauksessa, että huomattavan kuplan kehittymistä ei kaikista ponnisteluista huolimatta olisi voitu estää."
But it should come only second, in case the evolution of a major bubble in spite of all efforts could not have been prevented.”
Tämä ei tarkoita, että meidän tulisi keskittyä tiettyjen varallisuuden lajien hintoihin, vaan pikemminkin välttää varallisuushintojen kestämättömän kehityksen aiheuttama ajautuminen täysimittaiseen rahoituskriisiin, joka – jopa kaukaisessa tulevaisuudessa – saattaisi mahdollisesti estää keskuspankkia pitämästä yllä hintavakautta ja josta siten jouduttaisiin maksamana kallis hinta tuottojen ja hintojen vakaudessa.
This is not akin to targeting prices of certain assets, but rather to avoid unsus-tainable developments in asset prices to degenerate into full fledged financial crisis that – even far away in the future – could potentially hinder the ability of the central bank to maintain price stability and could, hence, be very costly in terms of output and price stability.
EKP:n rahapoliittisesta strategiasta keskusteltaessa varallisuushintojen dynamiikka ei ole mukana niinkään päämääränä vaan keskeisinä taloudellisen toiminnan tulevaisuuden indikaattoreina sen varallisuuteen kohdistuvan vaikutuksen, pääoman hinnan ja euroalueen eri sektoreiden taseiden välityksellä.
The ECB’s monetary policy strategy incorporates asset price dynamics into the policy deliberations, not as a target, but rather as leading indicators of future economic activity through their impact on wealth, the cost of capital and the balance sheet positions of various euro area sectors.
Lisäksi EKP:n rahapolitiikan keskipitkän aikavälin suuntaus tarjoaa mahdollisuuden ottaa huomioon rahoitusvakauteen kohdistuvat riskit, jotka yleensä kasaantuvat pitemmällä aikavälillä kuin muut taloudelliset heittelyt.
Moreover, the medium-term orientation of the ECB’s monetary policy allows taking into consideration the risks to financial stability, which normally build-up over longer horizons com-pared to other economic shocks.
EKP:n rahatalouden analyysin yhteydessä on erityisesti mahdollista seurata varallisuusmarkkinoiden hintakehityksen sekä luotonannon ja likviditeetin muodostumisen välistä vuorovaikutusta finanssisektorilla, etenkin koska rahoituksen epätasapainoon liittyy usein rahavarojen ja luottojen liiallinen kasvu.
In particular, within the context of the ECB’s monetary analysis it is possible to follow the interactions between price forma-tion in asset markets and credit and liquidity creation in the financial sector, not least as financial imbalances are often accompanied by excessive monetary and credit growth.
Tämä tieto vaikuttaa yleisarviointiin, joka muovaa EKP:n hintakehityksen näkymiä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
This information contributes to the overall assessment shaping the ECB’s medium to long-term outlook for price developments.
Kaiken kaikkiaan EKP:n rahapoliittisen strategian keskipitkän aikavälin suuntaus ja rahatalouden analyysin keskeinen rooli EKP:n laajemmassa rahoituspolitiikan vakauteen tähtäävässä kehyksessä varmistavat, että rahoituksen epätasapainon ja varallisuushintojen epäsuhtien ja näiden seurausten vaikutukset otetaan riittävästi huomioon, kun EKP muotoilee rahapoliittisia päätöksiä.
Overall, the medium term orientation of the ECB’s monetary strategy and the prominent role of the monetary analysis within the ECB’s broader stability ori-ented framework for monetary policy making, ensures that the implications of financial imbalances and asset price misalignments and their unwinding are given due consideration in the ECB’s formulation of monetary policy decisions.
Miten arvioisitte hyödykkeiden hintojen nousun vaikuttavan rahapolitiikkaan?
How do you assess the consequences of rising commodity prices for monetary policy?
Jotta tähän kysymykseen voitaisiin vastata, on keskeisen tärkeää erottaa toisistaan hyödykkeiden hintojen nousun tilapäiset ja pysyvät vaikutukset ja mahdollisten kerrannaisvaikutusten vaara.
In answering this question, it is essential to distinguish between temporary and lasting effects of commodity price increases and, whether they risk triggering second round effects.
Keskipitkälle aikavälille suuntautuvan rahapolitiikan ei tarvitse puuttua aktiivisesti tilapäisiin vaikutuksiin.
In the case of temporary effects, monetary policy does not need to play an active role, given the medium-term orientation of monetary pol-icy.
Hyödykkeiden hintojen nousulla on kuitenkin merkitystä rahapolitiikan kannalta, jos hintojen noususuuntaus on pitkäaikainen tai jos alustavat tilapäiset vaikutukset muuttuvat palkan- ja hinnanmuodostukseen ja korkeampiin inflaatio-odotuksiin heijastuviksi kerrannaisvaikutuksiksi.
Commodity price increases, however, are monetary-policy relevant in case of sustained upward trends in commodity prices or if the initial temporary ef-fects start being translated into second-round effects on consumer price inflation through wages and price-setting and through higher inflation expectations.
Näin voi käydä esimerkiksi siksi, että palkat ja hinnat indeksoidaan aiempaan inflaatiovauhtiin, tai vaikutus voi kohdistua yleisemmin inflaatio-odotuksiin.
This could for instance take place on account of indexation of wages and prices to past inflation, or more generally affect inflation expectations.
Tällöin rahapolitiikkaa olisi mukautettava, jotta voidaan turvata hintavakaus ja pitää inflaatio-odotukset asianmukaisesti ankkuroituina keskipitkällä aikavälillä.
An adjustment of the monetary policy stance could be required in these cases to return to a situa-tion of price stability and well-anchored inflation expectations over the medium term.
Jälkimmäisen kysymyksen osalta sanoisin, että pidemmällä aikavälillä kasvun ja inflaation välillä ei ole ristiriitaa.
On the second part of the question, there is no longer-term trade off between growth and inflation.
Keskipitkän aikavälin hintavakauden ylläpitäminen on rahapolitiikan keskeinen ja välttämätön panos kestävän talouskasvun ja työpaikkojen luomisen tukemiseksi euroalueella.
Maintaining price stability over the medium term is the central and necessary contribution monetary policy can make to fostering sus-tainable economic growth and job creation in the euro area economy.
Mikä on näkemyksenne euroalueen rahatalouden heterogeenisyydestä ja sen vaikutuksesta EKP:n yhtenäiseen rahapolitiikkaan?
What is your view on the heterogeneity of monetary conditions across the euro area and its impact on unitary monetary policy of the ECB?
Tietty määrä heterogeenisyyttä on normaalia rahaliitossa.
Some degree of heterogeneity is normal in a monetary union.
Rahatalouden heterogeenisyys tällä hetkellä euroalueella − oletan, että viittaatte inflaation ja talouskasvun eroihin − johtuvat pääasiassa kestämättömän makroekonomisen kehityksen korjaustoimista muutamissa valtioissa, joille on ominaista varallisuushintojen huomattava kasvu, vaihtotaseen alijäämät ja velkaantunut pankki- ja yksityinen sektori.
Current heteroge-neity in monetary conditions within the euro area - by which I assume you refer to differences in inflation and economic growth - mainly result from a correction of unsustainable macroeconomic developments in a few countries that had often been characterised by asset price booms, current account deficits, and a highly leveraged banking and private sector.
EKP:n rahapolitiikalla tähdätään hintavakauteen keskipitkällä aikavälillä koko euroaluetta varten.
The ECB’s monetary policy is geared towards price stability over the medium term for the euro area as a whole.
Rahapolitiikan valtiokohtaisten edellytysten vaikutukset tulevat esiin vain silloin, kun tällainen kehitys vaikuttaa (tai sen oletetaan vaikuttavan) kehitykseen euroalueen tasolla laajentumalla muihin valtioihin tavanomaisen kaupan välityksellä taikka ongelmien leviämisen tai luottamuksen puutteen vuoksi tavalla, joka voi vaikuttaa kielteisesti hintavakauteen euroalueella keskipitkällä aikavälillä.
Effects of country-specific conditions on the conduct of monetary policy arise only to the extent that such developments (are expected to) affect developments at the level of the euro area via spill-over to other countries, through the normal trade-channel or through contagion or loss of confidence, in a way that may adversely affect price stability in the euro area over the medium term.
Euroalueen yhteisen rahapolitiikan ja siten yhtenäisen korkokannan olemassaolo ei salli rahapolitiikan käyttämistä maakohtaiseen kehitykseen vaikuttamiseksi.
The very existence of a single monetary policy and thereby a uniform policy interest rate across the euro area countries does not al-low for using monetary policy to influence country-specific developments.
Tämä on muiden talouspolitiikanalojen, monenlaisten rakennepolitiikan ja finanssi- sekä palkkapolitiikan alojen tehtävä.
This is the task of other economic policies, a broad range of structural policies and fiscal policies as well as wage policies.
Katsotteko, että euroalueiden pankit ovat luottaneet liikaa EKP:n tarjoamaan likviditeettiin?
Do you judge that there has been overreliance in euro area banks on liquidity provision by the ECB?
Kuten tiedätte, EKP otti Lehman Brothersin kaatumisen jälkeisen rahoituskriisin kärjistymiseen vastatakseen lokakuussa 2008 käyttöön useita pankkeihin perustuvia (kun otetaan huomioon euroalueen rahoitusrakenne) rahapolitiikan poikkeustoimia, ja niihin sisältyvät kiinteäkorkoiset täysimääräistä jakoa koskevat menettelyt kaikissa sen rahoitusoperaatioissa.
As you know, in October 2008 in response to the further intensification of the financial crisis after the default of Lehman Brothers, the ECB has introduced a number of bank-based (given the financial structure of the euro area) non-standard monetary policy measures, including fixed-rate full-allotment procedures in all its refinancing operations.
Nämä menettelyt edellyttävät, että euroalueen pankit voivat vapaasti pyytää rajoittamattoman määrän likviditeettiä eurojärjestelmästä oman valintansa perusteella ja kiinteällä korolla niin kauan, kun ne voivat tarjota riittävät vakuudet.
These procedures imply that euro area banks are free to seek unlimited amounts of liquidity from the Eurosystem at their own choosing and against a fixed rate, as long as these banks are able to provide a sufficient amount of eligible collateral.
EKP ei periaatteessa tee pankista arviota sen perusteella, millä tavalla se toimii rahoitusoperaatioissa, koska keskuspankin likviditeetin tarjoaminen on yksi keskuspankin tärkeimmistä tehtävistä.
In principle, the ECB does not judge a bank according to its behaviour at refinancing operations, as the provision of central bank liquidity is one of the core tasks of a central bank.
Lisäksi rahoitusjärjestelmän rakenteen vuoksi pankkien pyynnöt tällaisissa operaatioissa voivat vaihdella huomattavasti.
In addition, owing to the structure of the financial system, banks demand in any such operation can undergo significant fluctuations.
Samaan aikaan ulkoisen rahoituksen ongelmien vuoksi euroalueen monen valtion pankkijärjestelmät näyttävät tällä hetkellä olevan poikkeuksellisen riippuvaisia EKP:n operaatioista.
At the same time, due to external funding difficulties, the banking systems of several euro area countries currently display an unusual degree of reliance on the ECB’s operations.
Näillä valtioilla on vakavimmissa tapauksissa käytössä talouden mukautusohjelmia, joiden pitäisi johtaa ajan kuluessa siihen, että tällaisten valtioiden pankeilla oleva keskuspankin likviditeettiin kohdistuva lisääntynyt tarve vähenee vähitellen.
In the more severe cases, these countries have economic adjustment programmes in place which should lead, over time, to a gradual reduction of the elevated demand for central bank liquidity displayed by the banks of these countries.
EKP:n neuvosto seuraa erittäin tiiviisti tilannetta sen varmistamiseksi, että likviditeettituella ei vaikeuteta rahapolitiikan toteuttamista siten, että lyhytaikaiset rahoitusmarkkinakorot ohjataan rahapolitiikan mukaisiksi.
The Governing Council of the ECB is very closely monitoring the situation with a view to ensure that liquidity support does not hamper the implementation of monetary policy through steering short-term money market interest rates in line with the monetary policy stance.
Laaja yksimielisyys vallitsee siitä, että hintavakauden ylläpitäminen keskipitkällä aikavälillä on paras panos, jonka rahapolitiikka voi tarjota kestävälle talouskasvulle ja työpaikkojen luomiselle.
A broad consensus exists that maintaining stable prices over the medium-term is the best contribution that monetary policy can make to sustainable economic growth and job creation.
Nyt on hyvin tiedossa, ettei keskuspankin ole mahdollista vaikuttaa talouskasvuun kestävällä tavalla rahantarjonnan avulla.
It is nowadays well established that a central bank can-not influence economic growth in a sustainable manner by changing the money supply.
Esimerkiksi hintavakaus parantaa suhteellisten hintojen avoimuutta, alentaa inflaatioriskipreemioiden korkoja ja vähentää vero- ja sosiaaliturvajärjestelmien vääristymiä.
Price stability, for example, improves the transparency of relative prices, reduces inflation risk premia in interest rates and reduces distortions of tax and social security systems.
Hintavakaus on siten tärkein keino, jota käyttäen rahapolitiikalla voidaan luoda suotuisa taloudellinen toimintaympäristö ja saavuttaa korkea työllisyysaste.
Hence, price stability is the most important contribution that monetary policy can make to achieve a favourable economic environment and a high level of employment.
Lyhyesti sanottuna: hintavakaus on kasvun perusta.
To put it shortly: Price stability is a foundation to growth.
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen perusteella eurojärjestelmän ensisijainen tavoite on ylläpitää hintavakautta.
Article 127 of the Treaty on the Functioning of the EU assigns the Eurosystem the primary objective of maintaining price stability.
Hintavakaus on sen vuoksi EKP:n ensisijaisen tavoitteen lisäksi myös koko EU:n tavoite.
Price stability is therefore not only the primary objective of the ECB’s monetary policy, but also an objective of the EU as a whole.
EKP:n neuvosto on määrittänyt hintavakaudelle selvän numeerisen vertailuarvon.
The ECB’s Governing Council has set a clear numerical benchmark for the achievement of price stability.
Se pyrkii pitämään inflaation juuri alle kahdessa prosentissa keskipitkällä aikavälillä ja onkin alusta lähtien onnistunut siinä.
It aims to maintain inflation below, but close to, 2% over the medium term, and it has fully accom-plished this goal from the start.
Hintavakauden tavoitetta unohtamatta, perussopimuksiin sisältyvät EKP:n toissijaiset tavoitteet unionin yleisen talouspolitiikan tueksi, mihin sisältyy tasapainoinen talouskasvu ja täystyöllisyys.
Without prejudice to the objective of price stability, the Treaty envisages secon-dary obligations of the ECB in support of the general economic policies in the Union, which include balanced economic growth and full employment.
Perussopimuksissa luodaan siten eurojärjestelmän tavoitteiden selkeä hierarkia, jossa selvennetään, että hintojen vakauden luotettava aikaansaanti edistää yleistä makrotalouden vakautta, jolla taloutta voidaan parhaiten suojella ennakoimattomien häiriöiden vaikutukselta.
The Treaties thus establish a clear hierarchy of objectives for the Eurosystem, which clarifies that a credible achievement of price stability fosters overall macroeco-nomic stability to best insulate the economy from consequences of unforeseen shocks.
Rahoituskriisin aikana rahapolitiikka reagoi talouden ja rahoitusalan heittelyihin tarkoituksenmukaisilla keskipitkän aikavälin suuntaviivoilla ja varmisti siten inflaatio-odotusten ja makrotalouden kehityksen vakauden lujan ankkuroinnin.
In fact, during the financial crisis, monetary policy reacted to economic and financial shocks with the appropriate medium-term orientation to ensure a solid anchoring of inflation expectations and to stabilise macroeconomic devel-opments.
Miten suhtaudutte vastikään hyväksyttyyn talouden ohjausta koskevaan pakettiin?
What do you think of the "economic governance package" as recently adopted?
Mitä lisätoimia teidän mielestänne tarvitaan vahvistamaan talouden ohjausta EU:ssa?
What further steps would you see as necessary to strengthen the economic governance in the EU?
Ei ole epäilystäkään, että sovitut toimet ovat askel oikeaan suuntaan kohti vahvistettua ja laajennettua talouden ohjausta.
There can be no doubt that the agreed measures constitute a step in the right direction of reinforced and broadened economic surveillance.
Keskeinen kysymys on uuden lainsäädännön ja siihen liittyvien toimien (kuten "noudata tai selitä" -sääntö) tiukka täytäntöönpano paitsi lain kirjaimen myös sen hengen suhteen.
A key issue is now rigorous application of the new legis-lation and the accompanying declarations (such as the ‘comply or explain’ rule) not only to the letter but also in spirit.
Tämä edellyttää, että kaikki asiaankuuluvat viranomaiset ottavat vastuun sovituista säännöistä.
This requires that all pertinent national authorities take ownership of the agreed rules.
Lainsäädäntöön sisältyvä tarkistuslauseke tarjoaa mahdollisuuden tehostaa edelleen talouden ohjausta EU:ssa ja euroalueella.
The review clause included in the legislation will be an opportunity to further enhance economic governance in the EU and the euro area.
Sen perusteella voidaan vahvistaa sääntöihin perustuvaa järjestelmää ja korjata joitain talouden hallinnon jäljellä olevia heikkouksia.
It will enable to reinforce the rules-based system and cor-rect some remaining weaknesses in economic governance.
Jäsenvaltioiden olisi toteutettava talouden ohjauksen vahvistamiseksi vankkoja kansallisia julkisen talouden toimia, kuten "velkahuojennuksia" kansallisissa perustuslaeissa.
To strengthen economic governance further, Member States should implement strong national fiscal frameworks, such as ‘debt brakes’ in national constitu-tions.
Olisi toteutettava uusia institutionaalisia uudistuksia euroalueen hallinnon vahvistamiseksi esimerkiksi siten, että talous- ja rahoituskomitealla / euroalueen työryhmällä on päätoiminen puheenjohtaja.
Further institutional reforms should be carried out to strengthen euro area governance, such as providing the EFC/EWG with a full-time chairperson.
Tämän lisäksi Euro Plus ‑sopimuksen ja Eurooppa 2020 ‑strategian mukaiset sitoumukset voitaisiin vahvistaa sekundaarilainsäädännössä ja niistä voitaisiin tehdä sitovia Euroopan kilpailukykyä koskevan suunnitelman muodossa.
Be-yond that, the commitments under the Euro Plus Pact and the Europe 2020 Strategy could be enshrined in secondary legislation and made binding, in the form of a ‘European Competitiveness Pact’.
Yhtenäismarkkinoiden täytäntöönpanon edistyminen erityisesti palvelujen alalla on myös tärkeää EU:n kasvumahdollisuuksien tukemiseksi.
Further progress in the implementa-tion of the Single Market, in particular in the field of services, to enhance the EU’s growth potential is also important.
Lisäksi talousliittoa koskeva edistys olisi epätäydellistä ilman lisätoimia, joilla saadaan aikaan laajempi eurooppalainen ulottuvuus rahoitusmarkkinoiden sääntelemisessä ja valvomisessa EU:ssa ja erityisesti euroalueella etenkin, kun on kyse rahoituskriisin hallinnan välineistä (kriisinratkaisurahasto, talletusten vakuusjärjestelmät).
Finally, further progress towards eco-nomic union would be incomplete without additional steps to a greater European dimension in the regulation and supervision of the financial markets in the EU, and especially in the euro area, and in particular with regard to the tools of fi-nancial crisis management (resolution fund, deposit guarantee schemes).
Talousliittoa olisi täydennettävä asianmukaisilla edistysaskelilla, jotka koskevat yhdennetympää finanssipoliittista ja poliittista liittoa, mikä edellyttää muutoksia perussopimuksiin.
Eco-nomic union will need to be complemented by an appropriate progress towards a more integrated fiscal and political union, requiring treaty changes.
Euroopan vakausmekanismin (EVM) ja Euroopan keskuspankin (EKP) tehtävien toteutus on erilaista.
The European Stability Mechanism (ESM) and the European Central Bank (ECB) have different mandates to fulfil.
EVM otetaan käyttöön, jos on välttämätöntä varmistaa koko euroalueen vakaus ja tarjota asianmukaisiin ehtoihin perustuvaa vakaustukea EVM:n jäsenille, ja sillä on siten laaja makrotaloudellinen tehtävä.
The ESM will be activated if indispen-sable to safeguard the stability of the euro area as a whole, providing stability support under appropriate conditionality to the benefit of the ESM Members, and as such it will have a broad macro-financial orientation.
EKP:n ensisijainen tehtävä on ylläpitää hintavakautta euroalueella keskipitkällä aikavälillä.
The ECB has been charged with the primary objective to maintain price stability in the euro area over the medium-term.
EKP:n ja EVM:n tehtävät täydentävät siten toisiaan eikä vähiten siksi, että hintavakaus on välttämätön edellytys laajalle makrotaloudelliselle vakaudelle.
The ECB and ESM mandates are thus complementary to each other, not least as price stability is a necessary condition for broad macro-financial stability.
Lisäksi Euroopan vakausmekanismia koskevassa sopimuksessa täsmennetään, että EKP osallistuu Euroopan vakausmekanismin neljälle pääasialliselle alalle.
Moreover, the ESM Treaty further specifies the involvement of the ECB in the European Stability Mechanism (ESM) in four main areas.
Ensiksi euroalueen jäsenvaltion esittämän rahoitustukea koskevan pyynnön perusteella EKP arvioi yhdessä komission ja IMF:n kanssa, vaarantuuko koko euroalueen rahoitusvakaus niin, että EVM:n aktivointi on perusteltua.
First, following a request for financial assistance from a euro area Member State, the ECB will liaise with the Commission and the IMF in assessing whether there is a risk to the financial stability of the euro area as a whole war-ranting an activation of the ESM.
Toiseksi, kun EVM:n aktivointi on perusteltua, EKP arvioi yhdessä komission ja IMF:n kanssa asianomaisen jäsenvaltion todelliset rahoitustarpeet.
Second, where activation of the ESM is warranted, the ECB will liaise with the Commission and IMF in assessing the actual financing needs of the Member State concerned.
Kolmanneksi EKP:n henkilöstö edistää teknisen asiantuntemuksensa avulla yhteisymmärryspöytäkirjaa koskevia neuvotteluita, joihin sisältyvät asianmukaiset politiikkaa koskevat ehdot, ja tällaisen yhteisymmärryspöytäkirjan valvontaa ja täytäntöönpanoa.
Third, ECB staff will contribute, with its technical expertise where relevant, to the negotiation of Memoranda of Understanding (MoU) containing appropriate policy conditionality, and to the subsequent monitoring and implementation of such MoU.
Neljänneksi 21. heinäkuuta pidetyn euroalueen huippukokouksen päätelmien perusteella on odotettavissa, että EVM:n aktivoimat jälkimarkkinoiden interventiot ovat perustana EKP:n arviolle, jossa tunnistetaan rahoitusmarkkinoiden poikkeukselliset olosuhteet ja rahoitusjärjestelmän vakaudelle aiheutuvat riskit.
Fourth, in line with the conclusions of the Euro Area Summit on 21 July, it is expected that the activation of secondary market interventions by the ESM will be on the basis of an ECB analysis recognising exceptional financial market cir-cumstances and risks to financial stability.
EVM:n liikkeelle laskemat arvopaperit pitäisi hyväksyä vakuudeksi EKP:n rahapoliittisille operaatioille, kuten ERVV:n tapauksessa.
Securities issued by the ESM are expected to qualify as eligible collateral for the ECB’s monetary policy operations, as is the case for the EFSF.