natgillin/translations-raw huggingface dataset:
U. ottaa huomioon, että monet jäsenvaltiot eivät noudata vakaus- ja kasvusopimusta ja että sitä asianmukaisesti noudattamalla olisi lievennetty kriisin kielteisiä vaikutuksia,
U. whereas many Member States are in breach of the SGP, and whereas proper compliance with it would have mitigated the negative effects of the crisis,
V. ottaa huomioon, että julkisen talouden kestävyys on tärkeä koko Euroopan ja erityisesti Euroopan unionin talousarvion kannalta,
V. whereas the sustainability of public finances is not only crucial for Europe in general, but,also for the budget of the European Union specifically,
W. katsoo, että kestävyyttä koskevia yleisiä periaatteita ja niiden taustalla olevia oletuksia olisi sovellettava myös Euroopan unionin talousarvioon, vaikka se rajoittuukin nykyään noin yhteen prosenttiin koko Euroopan bruttokansantulosta,
W. whereas, although the budget of the European Union is currently limited to approximately 1% of total European GNI, the general principles and underlying assumptions of 'sustainability' should also apply to it,
3. on tietoinen siitä, että nykyistä julkisen kulutuksen tasoa ei voida säilyttää loputtomiin; pitää myönteisenä Eurooppa-neuvoston päätöstä pidättäytyä lisäavustustoimenpiteistä ennen kuin nykyiset toimenpiteet on analysoitu huolellisesti ja lisätoimenpiteiden tarve on osoitettu selvästi;
Is aware that the current levels of public expenditure cannot be maintained indefinitely; welcomes the European Council's decision to refrain from deciding on a follow-up package of help measures until the present one's results have been thoroughly analysed and the need for further action has been clearly demonstrated;
9. painottaa, että jos julkinen velkaantuminen lisääntyy ja korot nousevat edelleen, nykyiset ja tulevat sukupolvet eivät pysty hoitamaan korkokuluja hyvinvointivaltiomalleja vaarantamatta;
Stresses that, if public debt and interest rates continue to increase, the costs in the form of interest rate payments will no longer be bearable by present and future generations without endangering welfare state models;
15. painottaa, että asteittainen ja hallittu irtautuminen alijäämistä on välttämätöntä, jotta korot pysyvät alhaalla ja velkataakka rajoitettuna, millä taataan mahdollisuus säilyttää sosiaalimenot ja kotitalouksien elintaso;
Emphasises that a gradual and controlled exit from the deficits is of crucial importance in order to keep interest rates down and the debt burden limited, thereby safeguarding the ability to maintain welfare spending and standards of living for households;
19 korostaa, että tilanteessa, jossa julkinen talous on saatava terveeksi, kaikkien jäsenvaltioiden olisi ryhdyttävä viimeistään vuonna 2011 pienentämään kestävyyskuiluaan vuosittain yhdellä prosentilla BKT:sta;
19 Emphasises, in the context of the need to achieve sound public finances, that in 2011 at the latest all Member States should start to reduce their sustainability gap by 1% of GDP yearly;
29. katsoo, että julkistalouden pitkän aikavälin kestävyys saavutetaan hoitamalla julkistaloutta useiden erityisten lyhyen aikavälin päätösten avulla, joten julkisen velan kestävyyden kysymystä on tarkasteltava näiden lyhyen aikavälin päätösten yhteydessä siten, että luodaan rakenteet lyhyttä aikaväliä varten;
Takes the view that managing public finances on the basis of a series of specific short-term decisions will establish the long-term sustainability of public finances, and that it is within the scope of this series of short-term decisions, through the provision of a structure for the short term, that the issue of the sustainability of public debt must be addressed;
31. korostaa, että huomattava osa julkisista menoista ja sosiaalimenoista voi olla tuottavia menoja, jos ne kohdistetaan hankkeisiin, joilla on myönteinen vaikutus fyysisen ja henkisen pääoman muodostumiseen sekä innovoinnin edistämiseen; korostaa tarvetta hallita velkataakan kasvua, jotta voidaan varmistaa, ettei korkokulujen nouseminen uhkaa välttämättömän tärkeitä hyvinvointimenoja; korostaa, että julkisen sektorin menojen laatua on parannettava varojen niukentumisen vuoksi;
Emphasises that a substantial proportion of public-sector and welfare spending can be productive expenditure if it is directed towards projects that have a beneficial impact on the accumulation of physical and human capital and on the promotion of innovation; underlines the need to control the increase in the debt burden in order to ensure that rising interest-rate costs do not squeeze out crucial welfare spending; stresses that ever more scarce resources make it essential to improve the quality of public-sector spending;
47. pyytää komissiota pitämään julkisten talouksien pitkän aikavälin kestävyyskuilujen kaventamista olennaisena osana EU 2020 ‑strategiaa;
Calls on the Commission to consider the reduction of long-term sustainability gaps in public finances as an essential part of the EU 2020 strategy;
Kriisistä irtautumiseen tähtäävän strategian sosiaalinen ja työllisyysulottuvuus
The social and employment dimension of the crisis exit strategy
54. korostaa, että nykyinen elpyminen on vielä heikkoa ja että työttömyys kasvaa edelleen useimmissa jäsenvaltioissa, joissa se koettelee erityisen ankarasti nuoria; uskoo vakaasti, ettei talouskriisin voida todeta päättyneen ennen kuin työttömyys vähenee olennaisesti ja pysyvästi; korostaa, että Euroopan hyvinvointivaltiot ovat osoittaneet arvonsa saamalla aikaan vakautta ja edistämällä elpymistä;
Emphasises that the current recovery is still fragile and that unemployment is continuing to rise in most Member States, with young people especially hard hit; firmly believes that no end can be announced to the economic crisis until unemployment falls substantially and sustainably and highlights the fact that the European welfare states have demonstrated their value in providing stability and contributing to the recovery;
Väestörakenteen muutosten ja työllisyysstrategian vaikutus
The impact of demographic change and the employment strategy
Sosiaaliturvajärjestelmien kantokyky
The sustainability of social protection systems
Suhdannepolitiikan ja rakenneuudistusten koordinointi
Coordinating counter-cyclical policies and structural reforms
Budjettipolitiikan toteuttaminen on merkittävä osa jäsenvaltioiden talouspolitiikkaa.
The implementation of budgetary policy is a key component of the Member States’ economic policies.
Vakaus- ja kasvusopimuksella rajoitetaan niiden liikkumavaraa harkinnanvaraisen politiikan harjoittamisessa.
The Stability and Growth Pact limits their freedom to pursue discretionary policies.
Vakaus- ja kasvusopimuksen tarkistamisen yhteydessä vuonna 2005 määritettiin poikkeukselliset olosuhteet, joissa nämä rajat voidaan väliaikaisesti ylittää, jotta mahdollistetaan automaattisten vakauttajien toiminta.
The 2005 revised pact sets out exceptional circumstances in which those limits may temporarily be overstepped in order to allow automatic stabilisers to function.
Nyt on määritettävä "elpyvän talouden" indikaattorit, jotta voidaan täsmentää, missä vaiheessa irtautumistoimenpiteitä on sovellettava.
Indicators of a ‘recovering economy’ must now be identified in order to determine the exact point at which exit measures should be deployed.
Taloustieteilijät ovat yhtä mieltä siitä, että täystyöllisyystaloudessa tuotantokapasiteetti on täydessä käytössä.
Economists agree that an economy with full employment is one in which production capacity is saturated.
Todellisuudessa tilanne on tällainen, kun pääomavarojen käyttöaste ylittää 85 prosenttia.
In practice, this situation arises when the rate of utilisation of capital resources exceeds 85%.
Voidaan siis ajatella, että tietyn kasvuasteen alapuolella verotus- ja talousalan kannustintoimenpiteet ovat tarpeen.
Budgetary and monetary stimulus measures may therefore be deemed necessary below a certain growth rate.
Euroopan unionin taloustilanteen kannalta vuotta 2009 leimasivat tuotannon lasku ja äärimmäisen matala tuotantokapasiteetin käyttöaste, keskimäärin 71 prosenttia.
As far as the economic situation in the European Union is concerned, 2009 saw a drop in production and very low production capacity utilisation rates (71% on average).
Elpyminen on sitäkin herkemmässä vaiheessa, koska se perustuu yritysten uudelleenvarastointiin ja viennin hienoiseen lisääntymiseen.
The recovery is particularly fragile in that it is based on firms’ rebuilding of stocks and a slight upturn in exports.
Suurimmassa osassa EU:n jäsenvaltioita kulutus polkee paikallaan ja investoinnit ovat vähäisiä tilausten romahdettua.
In most of the Member States, consumption is stagnating and investment remains low as a result of the drop in orders.
Tästä seuraa eurooppalaisten talouksien kasvupotentiaalin lasku.
This is reducing European economies’ growth potential.
Sen täsmentämiseksi, missä vaiheessa on sovellettava irtautumispolitiikkaa, komissio voisi noudattaa yksinkertaista sääntöä.
The Commission could consequently apply a simple rule in order to determine the point at which exit strategies should be stepped up.
Niin kauan kun tuotantokapasiteetin käyttöaste on tavanomaista matalampi, harkinnanvaraisia toimenpiteitä on jatkettava.
As long as production capacity utilisation rates are lower than normal, non-conventional measures should be maintained.
Talouden saavutettua tämän alarajan voidaan suositella toimenpiteitä, joilla varmistetaan budjettitasapainoon palaaminen (kuten siirtämällä perusylijäämät velkaantumisen purkamiseen).
As soon as the economy reaches this point, measures aimed at ensuring a return to budgetary balance (such as using primary budget surpluses for debt repayment) may be recommended.
Julkisen talouden kestävyyden kriteeri
Towards a sustainability criterion for public finances
Komission tiedonannossa tunnustetaan tarve harkinnanvaraisten toimenpiteiden säilyttämiseen niin kauan kuin talous ei ole elpynyt ja tarkastellaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä.
The Commission communication acknowledges the need to maintain non-conventional measures until the economy has recovered, and raises the issue of the long-term sustainability of public finances.
Tiedonannossa kuitenkin todetaan, että "ei ole olemassa selvää määritelmää kestävälle velalle"
Even so, as the communication and its companion report emphasise, ‘there is no one clear-cut definition of a sustainable fiscal position’
Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä elpyvässä taloudessa, 14. lokakuuta 2009. .
Communication from the Commission to the European Parliament and the Council on the Long-term Sustainability of Public Finances for a Recovering Economy, 14 October 2009 .
Komissio pyrkii kuitenkin esittämään kestävyydelle kriteerin, jotta velkataso ei vaaranna "valtion valmiuksia tarjota tarvittavat julkiset palvelut (...) ja sen kykyä mukauttaa politiikkaa uusiin haasteisiin vastaamiseksi".
The Commission nevertheless attempts to suggest a sustainability criterion such that debt does not sap ‘the government’s capacity to deliver the necessary public services (...) and ability to adjust policy in response to new challenges’.
Komissio on huolissaan väestön ikääntymisen ja sosiaalimenojen lisääntymisen kielteisistä vaikutuksista kasvupotentiaaliin ja julkisiin alijäämiin.
It is concerned about the adverse impact on growth potential and government deficits of population ageing and the rise in welfare spending.
Komission tiedonannossa pyritään määrittämään menojen ja verojen osalta kehitys, josta on sovittava EU:n jäsenvaltioissa vuoteen 2060 ulottuvalla ajanjaksolla, jotta julkinen velka pysyy 60 prosentin BKT-osuuden hyväksyttävissä rajoissa koko ajanjakson ajan.
The Commission communication attempts to establish the likely trajectory between now and 2060 in terms of the proportion of expenditure and taxes that the EU Member States will have to commit in order to keep government debt below the acceptable limit of 60% of GDP throughout that period.
Komission tiedonannossa esitetyt ennusteet perustuvat välttämättä muuttuviin oletuksiin näin pitkän ajanjakson osalta.
The projections underpinning the Commission communication are based on assumptions that will inevitably change over a lengthy period of time.
Pitkällä aikavälillä kasvuasteeseen vaikuttavat kaikki yritysten lyhyen aikavälin investointipäätökset, ja päätökset puolestaan ovat sidoksissa talouden tilaan ja viranomaisten harkinnanvaraiseen politiikkaan.
The long-term growth rate is affected by a succession of short-term business investment decisions, which themselves depend on the economic situation and the discretionary policies pursued by the authorities.
Hyvä makrotalouspolitiikka on siis omiaan kasvattamaan kasvupotentiaalia ja keventämään sosiaaliturvajärjestelmien rahoitustaakkaa.
Good macroeconomic policies are likely to increase the potential growth rate and relax constraints on financing social protection systems.
Lisäksi väestönkehitys riippuu syntyvyysasteen vaihtelusta ja muuttoliikkeestä.
In addition, population trends depend on fluctuations in fertility rates and migration flows.
Myös sosiaalimenojen rahoitustaakka riippuu julkisten etujen yhteiskunnallisesta kysynnästä ja pakollisten maksujen hyväksyttävyysasteesta.
Lastly, the constraints on financing welfare spending depend on society’s demand for public goods and the degree to which compulsory contributions are acceptable.
Hyvinvointivaltion kannatus on merkittävä tietyissä jäsenvaltioissa eikä ole aiemmin välttämättä haitannut niiden talouden elinvoimaisuutta.
Such demand is considerable in some Member States, and has not necessarily sapped their economic dynamism in the past.
Nykyisin eurooppalaisen sosiaalimallin "yhteiskunnalliset iskunvaimentimet" tunnustetaan tehokkaiksi, ja ne ovat osoittautuneet erityisen hyödyllisiksi kriisin aikana.
The effectiveness of the ‘social safety nets’ associated with the European social model is now acknowledged, and they are particularly useful in times of crisis.
On mahdollista kehittää ja nykyaikaistaa niitä, määrittää uudelleen niiden ulottuvuus ja rahoituspohja.
For that matter, they could be extended and updated by redefining their scope and financing base.
Julkista velkaa koskevaa ongelmaa on tarkasteltava lyhyellä ajanjaksolla.
It is in the context of this succession of short-term decisions that the issue of government debt must be raised.
Tämän osalta alijäämä on suotavaa tilanteessa, jossa säästöt ja investoinnit ovat epätasapainossa.
Deficits are desirable where there is an imbalance between savings and investment.
Tällaisessa tapauksessa finanssipolitiikassa on kyettävä keräämään lainalla käytettävissä olevat säästöt investointimenojen rahoittamiseksi.
In such cases, public policy must tap available savings by means of borrowing, in order to finance investment expenditure.
Investointien uudelleen käynnistämiseksi talousarviopolitiikka on toivottua jäsenvaltioissa, joissa on säästöjen liikatarjontaa.
In order to kick-start investment, budgetary policy is desirable in those Member States beset by excess saving.
Alijäämät ovat hyväksyttäviä niin kauan kun niiden rahoituksesta ei muodostu paineita valtion velan korkotasoon eivätkä ne aiheuta kestämätöntä taakan siirtämistä veronmaksajille.
Deficits are sustainable as long as financing them does not put pressure on interest rates on government borrowing or entail the transfer to taxpayers of an intolerably large debt burden.
Taakka kuitenkin kasvaa, kun todelliset korot ylittävät talouden kasvuasteen.
The debt burden rises when real interest rates exceed the economic growth rate.
Tämän vuoksi valtion velan alhainen korkotaso on pääasiallinen kriteeri arvioitaessa velan kestävyyttä lyhyellä ajanjaksolla.
Accordingly, when interest rates are low, they are the main criterion for measuring the sustainability of short-term debt.
Jäsenvaltioiden luotonottokapasiteetti riippuu lisäksi luokituslaitosten asenteesta.
The Member States’ borrowing capacity also depends on the attitude of credit-ratings agencies.
Hiljattain saatu kokemus osoittaa, että ne ovat taipuvaisia yli- tai aliarvioimaan riskejä.
Recent experience shows that such agencies may under- or over-estimate risks.
Ne myöntävät AAA-luokituksen vain luottokelpoisille valtioille.
They will grant an AAA rating only if the state contracting the debt is solvent.
Luokitus on parempi, kun luotolla rahoitetaan tulevaa kasvua ja verotuloja aikaansaavaa alijäämää.
A state will receive a higher rating if its debt is used to finance deficits that stimulate growth and future tax revenue.
Tämän vuoksi on tärkeää, että komissio käynnistää tutkimuksia arvioidakseen luottojen laatua ja että se sanktioi jäsenvaltioita, jotka pyrkivät yliarvioimaan kasvuolettamiaan voidakseen salaa tehdä resessiivisiä alijäämiä.
Accordingly, it is important for the Commission to carry out studies that will afford a basis for assessing the quality of the Member States’ debts, and to sanction any Member State that may be tempted to overestimate its growth in order to build up a recessionary deficit on the sly.
Hyvän ja huonon velan tunnistaminen
Identifying good and bad debt
Jäsenvaltiot ovat sitoutuneet komission suositusten mukaisesti euron käyttöönotosta lähtien vähentämään toimintamenojaan ja uudistamaan eläkejärjestelmiään.
Following the Commission’s recommendations, when the euro was introduced the Member States undertook to reduce their administrative expenditure and reform their pension systems.
Kriisin myötä kaikkien jäsenvaltioiden alijäämät ja velkaantumisaste ovat kasvaneet vuoden 2009 aikana merkittävästi.
The crisis has meant that all the Member States saw their deficits and indebtedness increase significantly in 2009.
Alijäämän kasvu ei ole seurausta pelkästään elvytystoimien täytäntöönpanosta.
The deployment of recovery measures is not the sole reason for their increased deficits.
Merkittävällä alijäämällä voidaan rahoittaa taloudellista kasvua, joka saa aikaan verotuloja ja paluun tasapainoon.
A large deficit can finance economic expansion, generating tax revenue and promoting a return to budgetary equilibrium.
Tämä on komission suosittelemien "harkinnanvaraisten kannustimien" logiikka.
This is the rationale for the ‘non-conventional’ stimuli recommended by the Commission.
Huonosti kalibroidut verokannustimet puolestaan voivat saada aikaan kasvulle haitallisia vaikutuksia.
On the other hand, poorly calibrated tax incentives may have a minimal effect on growth.
Huonon velan paino kohdistuu kotitalouksiin, joiden säästöalttius on olematon, ja mikä kasvattaa velkaa vastineetta.
The burden of bad debt weighs on households with no propensity to save, which service the debt without any return.
Koska alijäämä rasittaa ennen kaikkea kriisistä pahiten kärsineitä kotitalouksia, resessiiviset alijäämät on tärkeää tunnistaa ja neutraloida kiireellisesti.
Given that deficits weigh most heavily on those households worst hit by the crisis, recessionary deficits must be identified and neutralised as a matter of urgency.
Vakaussopimuksen tulevaisuus
What about the Stability Pact ?
Maastrichtin sopimuksen laatimisen yhteydessä määritettiin hyväksyttävät alijäämät ja velkaantumisasteet vahvistamalla Euroopan valuuttajärjestelmään kuuluvien maiden alijäämien ja velkaantumisasteiden keskiarvot.
When the Maastricht Treaty was drafted, the permissible deficit and debt levels were determined by calculating the average deficit and indebtedness of the countries in the European Monetary System.
Vakaussopimuksen tarkistuksessa vuonna 2005 päätettiin hyväksyä implisiittisesti suhdanteita tasaavan makrotalouspolitiikan periaatteet.
The 2005 revised Stability Pact amounts to the implicit adoption of the principles underpinning a counter-cyclical macroeconomic policy.
Tällaiset periaatteet vaikuttavat erityisen asianmukaisilta julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden kannalta.
Such principles seem particularly appropriate when it comes to ensuring the long-term sustainability of public finances.
Komissio voisi vahvistaa eksplisiittisesti tämän suhdanteita tasaavan hallinnon säännön.
The Commission could explicitly enshrine the rule of counter-cyclical management.
Sen olisi laadittava tämän periaatteen mukaisia suosituksia välttäen vahvistamasta liian nopeita määräaikoja tasapainoon palaamiselle.
It should then make sure its recommendations are compatible with that principle, by avoiding setting overly short deadlines for a return to budgetary equilibrium.
Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden mittaamisessa käytettävien kriteerien osalta rakenteellisen alijäämän indikaattori soveltuu erityisen hyvin pitkän ajanjakson arviointiin, koska sillä mitataan julkisen talouden tilaa suhdannevaikutuksista riippumatta.
As regards criteria for measuring the long-term sustainability of public finances, the structural deficit indicator is particularly suitable for a long-term assessment in that it measures the state of public finances irrespective of cyclical effects.
Lopuksi jäsenvaltioiden vakavaraisuusasteen määrittämisessä voidaan soveltaa rakenteellista velkaantumista koskevaa indikaattoria, kuten "valtion velat/varat" ‑suhdetta tai "nettovelka/BKT"‑suhdetta .
Lastly, an indicator of structural debt – the ‘government debt-to-assets’ ratio or the ‘net debt-to-GDP’ ratio – could be used to measure the Member States’ solvency.
Valmistelija(*): Sergio Gaetano Cofferati
Rapporteur (*): Sergio Gaetano Cofferati
2. korostaa, että nykyinen elpyminen on vielä heikkoa ja että työttömyys kasvaa edelleen useimmissa jäsenvaltioissa, joissa se koettelee erityisen ankarasti nuoria; uskoo vakaasti, ettei talouskriisin voida todeta päättyneen, ennen kuin työttömyys vähenee olennaisesti ja pysyvästi; korostaa, että Euroopan hyvinvointivaltiot ovat osoittaneet arvonsa saamalla aikaan vakautta ja edistämällä elpymistä;
Underlines that the current recovery is still fragile and that unemployment is continuing to rise in most Member States, with young people especially hard hit; firmly believes that no end can be announced to the economic crisis until unemployment falls substantially and sustainably and highlights the fact that the European welfare states have demonstrated their value in providing stability and contributing to the recovery;
julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä elpyvässä taloudessa
on long-term sustainability of public finances for a recovering economy
Valmistelija: Ivailo Kalfin
Rapporteur: Ivailo Kalfin
A. ottaa huomioon, että vaikka vakaus- ja kasvusopimusta tarkistettiin vuonna 2005, se ei riittänyt estämään nykyistä kriisiä,
A. whereas the Stability and Growth Pact (SGP), despite its revision in 2005, did not suffice to prevent the current crisis,
B. ottaa huomioon, että julkisen talouden kestävyys on tärkeä koko Euroopan ja erityisesti Euroopan unionin talousarvion kannalta,
B. whereas sustainability of public finances is not only crucial for Europe as a whole but, also, for the budget of the European Union specifically,
4. katsoo, että kansantalouksien lähentymistavoitteiden ja -mekanismien tarkistaminen olisi suoritettava mahdollisimman pian samalla kun harkitaan Euroopan valuuttarahaston perustamista, muun muassa sen vuoksi, että saataisiin määriteltyä EU:n talousarvion Euroopan tason lisäarvon kasvattamisen mahdolliset vaikutukset;
Considers that the review of the targets and mechanisms for convergence of the national economies should be carried out as soon as possible, including by considering the creation of a European monetary fund, in order to define, inter alia, the possible effects of increasing the European added value of the EU budget;
ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2001/83/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tunnistetiedoiltaan, tuotehistorialtaan tai alkuperältään väärennettyjen lääkkeiden pääsyn estämisestä lääkkeiden lailliseen toimitusketjuun
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2001/83/EC as regards the prevention of the entry into the legal supply chain of medicinal products which are falsified in relation to their identity, history or source
Esittelijä: Marisa Matias
Rapporteur: Marisa Matias