natgillin/translations-raw huggingface dataset:
X. ottaa huomioon, että jos halutaan luoda ympäristötehokas biojätehuolto, asiaa on tarkasteltava kokonaisvaltaisesti energiapolitiikan ja maaperän suojelua koskevan politiikan yhteydessä ja sopusoinnussa ilmastonmuutoksen lieventämistavoitteiden kanssa; katsoo, että yhtenä lisäetuna on biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, kun käsiteltyä biojätettä käytetään turpeen korvaajana, millä suojellaan kosteikkojen ekosysteemejä,
X. whereas, if we are to move towards an environmentally effective management of bio-waste, the matter needs to be viewed from an integrated perspective in energy and soil protection policies, in line with climate change mitigation goals; whereas a further advantage is the preservation of biodiversity when treated bio-waste is used as a substitute for peat, thereby protecting wetland eco-systems,
Y. ottaa huomioon, että anaerobinen mädätys, jolla biojätteestä tuotetaan biokaasua, voi myötävaikuttaa merkittävällä tavalla kestävään luonnonvarojen hoitoon EU:ssa ja auttaa osaltaan täyttämään EU:n uusiutuvaa energiaa koskevat tavoitteet kestävällä tavalla,
Y. whereas anaerobic digestion to produce biogas from bio-waste can make a valuable contribution to sustainable resource management in the EU and to meeting the EU’s renewable energy targets in a sustainable way,
Z. toteaa, että biojätettä olisi pidettävä arvokkaana luonnonvarana, jota voidaan käyttää korkealaatuisen kompostin tuotannossa, koska näin voidaan auttaa torjumaan Euroopan maaperän huonontumista, säilyttää maaperän tuottavuus, vähentää kemiallisten ja erityisesti fosforipitoisten lannoitteiden käyttöä maataloudessa ja lisätä maaperän vedenpidätyskykyä,
Z. whereas bio-waste should be seen as a valuable natural resource that can be used to produce high-quality compost, thereby helping to combat soil degradation in Europe, maintaining soil productivity, reducing the use of chemical fertilisers in agriculture, and especially of those based on phosphorus, and boosting the soil’s water retention capacity,
AA. toteaa, että jäsenvaltioissa käytetään erilaisia jätehuoltojärjestelmiä ja että kaatopaikalle sijoittaminen on edelleen yleisimmin käytetty kiinteän yhdyskuntajätteen hävittämismenetelmä Euroopan unionissa, vaikka se on ympäristön kannalta huonoin vaihtoehto,
AA.whereas different waste management systems are used in the Member States and landfilling is still the most widely used method of disposing of solid urban waste in the European Union, even though it is the worst option for the environment,
AB. katsoo, että liikenteen polttoaineiden tuotanto biojätteestä on merkittävä ympäristöetu,
AB.whereas the production of fuel for transport from bio-waste offers a significant environmental advantage;
AC. katsoo, että on tarpeen edistää biojätealan tieteellistä tutkimusta ja teknistä innovointia,
AC.whereas scientific research and technological innovation need to be encouraged in the field of bio-waste management,
AD. katsoo, että nykyisen erilliskeräyksen avulla voidaan välttää saastumista ja edistää laadukkaan kompostin tuottamista koskevaa tavoitetta ja toimittaa näin laadukkaita materiaaleja biojätteen kierrätykseen sekä tehostaa energian talteenottoa,
AD.whereas separate collection currently makes it possible to prevent contamination and help achieve the goal of obtaining high-quality compost, providing quality materials for the recycling of bio-waste and making energy recovery more efficient,
AE. ottaa huomioon, että eri jäsenvaltioissa tehdyt tutkimukset ja saadut kokemukset osoittavat erilliskeräyksen merkityksen sekä käyttökelpoisena että ympäristön kannalta ja taloudellisesti kestävänä menetelmänä, josta olisi tehtävä pakollinen; katsoo, että erilliskeräys on välttämätöntä, jos halutaan tuottaa korkealaatuista kompostia,
AE.whereas the available studies and experience in the Member States show that it is important to have a separate collection which is both practicable as well as environmentally and economically sustainableand which should be made compulsory;whereas separate collection should be the prerequisite for the production of high quality compost,
– jäsenvaltioita koskevan pakollisen erilliskeräysjärjestelmän perustaminen, lukuun ottamatta tapauksia, joissa erilliskeräys ei ole ympäristön kannalta tai taloudellisesti asianmukainen vaihtoehto
- establishment of a mandatory separate collection system for the Member States, except where this is not the appropriate option from the environmental and economic point of view,
– biojätteen kierrätys
- recycling of bio-waste,
– biojätteestä saatavien kompostityyppien laatuluokitus;
-a quality-based classification of the different types of compost from bio-waste;
6. kehottaa komissiota vahvistamaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa perusteet korkealaatuisen kompostin tuotannolle ja käytölle ja määrittämään lopputuotteita koskevat vähimmäisvaatimukset jätepuitedirektiivin 6 artiklan mukaisesti, jotta saadaan biojätteiden käsittelystä saatavien erilaisten kompostien laatuluokitus osana kokonaisvaltaista strategiaa, jolla varmistetaan laadun lisäksi tuotteen jäljitettävyys ja sen käytön turvallisuus;
Urges the Commission to lay down criteria in conjunction with Member States for the prodcution and use of high-quality compost and to adopt minimum requirements for end products, in accordance with Article 6 of the Waste Framework Directive, which permits quality-grading covering different types of use for the various types of compost obtained through the treatment of bio-waste in the framework of a strategy based on an integrated approach ensuring not only quality but also product traceability and safe use;
9. korostaa, että käytettäessä biojätettä energiantuotantoon on otettava huomioon energiatehokkuus ja kestävä kehitys ja että tästä syystä näin saatua energiaa on käytettävä mahdollisimman tehokkaalla tavalla; toistaa, että erilliskeräys varmistaa kaatopaikkadirektiivin
Stresses that, during energy recovery from bio-waste, attention must be paid to energy efficiency and sustainable development aspects and that these products should therefore primarily be used in the most efficient manner; reiterates therefore that separate refuse collections are essential in order to comply with the Landfill Directive
Direktiivi 1999/31/EY, johdanto-osan 17 kappale. noudattamisen, parantaa kierrätettävän biojätteen laatua ja lisää energian talteenoton tehokkuutta;
Directive 1999/31/EC, Recital 17. ,to provide quality input to bio-waste recycling and to improve the efficiency of energy recovery;
Tutkimus ja innovointi
Research and innovation:
Valistus ja tiedotus
Awareness and information:
17. tähdentää, että puhdasta biojätettä on pidettävä arvokkaana luonnonvarana, jota voidaan käyttää hyvälaatuisen kompostin tuottamiseen;
Stresses that bio-waste which is free of pollutants needs to be regarded as a valuable natural resource that can be used to produce quality compost;
24. katsoo, että suuria määriä pilaantuvaa kaatopaikkajätettä voidaan vähentää tehokkaasti mekaanis-biologisella käsittelyllä ja käyttää kompostointiin, anaerobiseen mädätykseen ja energian talteenottoon;
Considers mechanical-biological treatment (MBT) to be an effective way of diverting significant quantities of putrescible waste away from landfills for use in composting, anaerobic digestion and energy recovery;
Taloudelliset näkökohdat
Economic aspects:
29. korostaa biojätteestä tuotettujen liikenteen polttoaineiden ympäristöetuja ja kehottaa jäsenvaltioita jätehierarkian valossa ottamaan tämän huomioon tarkistetun jätepuitedirektiivin täytäntöönpanossa sekä komissiota ilmentämään asiaa täytäntöönpano-ohjeissaan;
Underlines the environmental advantage of producing transport fuels from bio-waste; ; , calls for Member States, in the light of the waste hierarchy, to take this into account when they implement the revised Waste Framework Directive, and for the Commission to reflect this in its implementing guidelines;
EU:n taloudellisen ja alueellisen laajentumisen myötä syntyy jatkuvasti kasvavia määriä jätteitä.
With the growth of the EU's economy and territory, constantly rising quantities of waste are continuing to be produced.
Arvioiden mukaan EU:ssa syntyy vuosittain 76,5–102 miljoonaa tonnia elintarvike- ja puutarhajätteitä sekä 37 miljoonaa tonnia elintarviketeollisuudesta ja juomista tulevaa jätettä.
The amount of bio-waste arising in the EU each year is estimated at between 76.5 and 102 million tonnes in food and garden waste and 37 million tonnes from the food and drink industry.
Jätteiden syntymisen estämisen ja niiden vähentämisen on oltava ensisijaisena tavoitteena, sillä näin saavutetaan mittavia ympäristöön ja talouteen liittyviä etuja.
The first priority must be to prevent / reduce waste, thereby deriving major environmental and economic benefits.
Tavoite saavutetaan lainsäädännön avulla ja tiedottamalla kansalaisille.
This can be achieved through legislation and raising public awareness.
Toivottavasti Euroopan kansalaiset, jotka ovat omaksuneet uudistuneen ja osallistumiseen perustuvan asenteen ympäristöön, auttavat tämän tavoitteen saavuttamisessa.
It is hoped that the European citizen, instilled with a renewed and participatory environmental awareness, will help to achieve this goal.
Jätteiden syntymisen estämistä olisi tulkittava laaja-alaisesti siinä mielessä, että paras jäte on sellainen, jota ei ole olemassa tai jota ei muodostu.
Prevention should be interpreted in its wider sense, meaning that the best waste is the one that does not exist or will not become one.
Toinen jätehuoltoon liittyvä strateginen poliittinen tavoite on EU:n muuttaminen kierrätysyhteiskunnaksi.
A further strategic objective of waste management policy must be to transform the EU into a recycling society.
EU:ssa päivittäin syntyvää valtavaa jätemäärää ei voida tuhlata.
The enormous quantity of waste produced every day in the EU cannot simply be squandered.
Tätä jätemäärää hyödynnettäessä biojätteillä on merkittävä ilmastonmuutosta torjuva rooli ja ne ovat potentiaalisesti arvokkaita maaperän suojelun kannalta ja edistettäessä uusiutuvan energian tuotantoa.
Bio-waste plays an important part in combating climate change and offers valuable potential in terms of protecting the soil and promoting the production of renewable energies, and is therefore a significant factor in the recovery of this volume of waste.
Tällä tavoin resursseja tehokkaasti hallinnoimalla edistetään kestävää kehitystä.
This means that sustainable development can be promoted through the efficient management of resources.
Biojätteiden rooli ilmastonmuutoksen torjunnassa
The role of bio-waste in combating climate change
Vuoden 2004 tilastotietojen mukaan yhteensä 109 miljoonaa tonnia kasvihuonekaasuja vapautui jätteiden alalla.
According to 2004 figures, a total of 109 million tonnes of greenhouse gases were released in the waste sector.
Pääasiallinen päästöjen lähde on jätteiden sijoittaminen kaatopaikoille.
The main source of emissions is landfilling.
Kaatopaikoille sijoittaminen on ympäristön kannalta huonoin vaikkakin halvin vaihtoehto, josta aiheutuu ympäristövastuu ja jonka ylläpitokustannukset ovat korkeita.
Even though it is the cheapest option in the short term, landfilling is the worst option for the environment, involving environmental liability and higher maintenance costs.
Pääasiallisin kaatopaikoista syntyvä oleva kaasu on metaani, joka on talteen ottamatta ilmastonmuutosvaikutusten kannalta 23 kertaa voimakkaampi kuin hiilidioksidi.
The main gas produced by landfills is methane, which, if not captured, is 23 times more powerful than carbon dioxide in terms of climate change effects.
Toisaalta kaatopaikkojen valumat voivat, mikäli niitä ei oteta kaatopaikkadirektiivin mukaisesti talteen, saastuttaa pohjavesiä ja maaperää sen lisäksi, että niistä syntyy bioaerosoleja, hajuja ja näköhaittoja.
Moreover, the leachate produced by landfilling, if not collected in accordance with the Landfill Directive, can contaminate groundwater and soil as well as generating bio-aerosols, unpleasant smells and visual disturbances.
Kaatopaikoille sijoittamisen toinen kielteinen seikka on käytettävän alueen pinta-ala, joka on muun jätehuollon alaa suurempi ja joka johtaa pitkällä aikavälillä maa-alueiden peruuttamattomaan menettämiseen, mikä ei ole kestävä vaihtoehto.
A further negative aspect of landfilling is the area of land used, which is larger than for other waste management options and leads in the long term to the irrecoverable loss of land, which means that this is not a sustainable option.
Tämän vuoksi on tärkeätä kannustaa biojätteiden ohjaamista pois kaatopaikoilta.
It is therefore urgent to divert bio-waste from landfills.
Biojätteiden potentiaali maaperän huonontumisen torjunnassa
The potential of bio-waste in combating soil degradation
Maaperän suojelua koskevassa teemakohtaisessa strategiassa 2006 (KOM(2006)231 lopullinen) maaperän huonontumista pidetään vakavana ongelmana Euroopan unionissa.
The 2006 Thematic Strategy on Soil Protection (COM(2006)231 final) describes soil degradation as a serious problem in the European Union.
Maaperän huonontumisella on suoria vaikutuksia veden ja ilman laatuun, biologiseen monimuotoisuuteen ja ilmastoon.
Soil degradation has a direct impact on water and air quality, biodiversity and the climate.
Kompostointiin käytettävillä biojätteillä voi näin olla hyvin tärkeä maaperän parantamiseen liittyvä rooli.
Bio-waste can play a crucial role in the recovery of soil if it is used for composting.
Puutarhajätteiden käsittelyn kannalta paras vaihtoehto on kompostointi, jonka etuna on se, että kompostia voidaan käyttää maaperän lannoitteena.
Composting is the most appropriate treatment option for green waste and offers the advantage that it can be used to fertilise the soil.
Maaperän suojelua koskevan teemakohtaisen strategian mukaisesti maaperän huonontumisesta aiheutuvat kustannukset voivat olla 38 miljardia euroa vuodessa.
According to the Thematic Strategy on Soil Protection, soil degradation could cost up to €38 billion a year.
Kompostin tuottamisessa on korostettava tulosta ja pyrittävä korkealaatuiseen kompostiin.
Compost production should place the emphasis on the result, the goal being high-quality compost.
Maaperän suojelua koskevassa teemakohtaisessa strategiassa mainitaan komposti yhtenä parhaista stabiilien orgaanisten ainesosien lähteenä huonontuneen maaperän humuksen lisäämiseksi.
According to the Thematic Strategy on Soil Protection, compost is one of the best sources of stable organic matter from which new humus can be formed in damaged soil.
Kompostia käyttämällä voidaan saavuttaa etuja viljelyn kannalta, kuten esimerkiksi parantaa maaperän rakennetta, kosteuden suodattumista, vedenpidätyskykyä, lisätä maan mikro-organismeja ja ravinteiden tuottamista.
Using compost offers agronomic benefits, such as improved soil structure, moisture infiltration, water retention capacity, soil microorganisms and supply with nutrients.
Arvioiden mukaan 45 % Euroopan maaperästä on orgaanisten aineiden pitoisuuden suhteen köyhää.
It is estimated that 45% of European soils have low organic matter content.
Tässä mielessä on tärkeätä edistää korkealaatuisen kompostin tuottamista biojätteitä asianmukaisesti käsittelemällä.
In this context it is important to encourage the production of high-quality compost based on the appropriate treatment of bio-waste.
Biojätteiden mahdollisuudet edistettäessä uusiutuvia energialähteitä
The potential of bio-waste in promoting renewable energies
Biojätteet voivat olla myös merkittävä raaka-ainevara bioenergian tuotannossa.
Bio-waste can also represent an important raw material for the production of bio-energy.
Bioenergiaa syntyy anaerobisesta mädättämisestä, mikä on kosteiden biojätteiden käsittelyn kannalta paras vaihtoehto (esimerkiksi keittiöjätteistä peräisin olevat rasvat).
Bio-energy is created from anaerobic digestion, which is the most appropriate treatment option for wet bio-waste (such as waste kitchen fat).
Anaerobisella mädättämisellä tuotetaan valvotuissa reaktoreissa biokaasua, jota voidaan käyttää sähköntuotantoon, lämmitykseen tai autojen biopolttoaineeksi.
Anaerobic digestion produces bio-gas in controlled reactors that can be used to generate electricity, for heating or as bio-fuel for cars.
Heikkolaatuiset biojätteet, jotka eivät täytä kompostoinnin laatuvaatimuksia, on muutettava energiaksi ja luokiteltava laadun perusteella.
Lower-quality bio-waste which does not meet the quality criteria for composting should be processed into energy and graded according to quality.
Biojätehuolto nykyään
The current management of bio-waste
Erot vaihtelevat vähän kierrättävistä jäsenvaltioista (90 % sijoitetaan kaatopaikoille, 10 % kierrätetään ja hyödynnetään energiana) tehokkaisiin jäsenvaltioihin (10 % sijoitetaan kaatopaikoille, 25 % hyödynnetään energiana ja 65 % kierrätetään).
There is a wide discrepancy between those Member States that recycle least (90% landfilling, 10% recycling and energy recovery) and those with the most efficient approaches (10% landfilling, 25% energy recovery and 65% recycling).
Tällä hetkellä EU:n lainsäädännössä ei rajoiteta jäsenvaltioiden oikeutta valita haluamansa biojätteen käsittelymenetelmä, edellyttäen että ne noudattavat tiettyjä, erityisesti jätepuitedirektiivissä vahvistettuja perusedellytyksiä, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä, jolla edistetään biojätteiden erilliskierrätystä niiden kompostointi ja anaerobinen mädättäminen huomioon ottaen, biojätteet käsitellään tavalla, joka täyttää korkeatasoisen ympäristönsuojelun vaatimukset, ja käyttämällä biojätteistä tuotettuja, ympäristön kannalta turvallisia materiaaleja.
Current EU legislation does not restrict the Member States' choices in terms of the treatment options for bio-waste provided that they meet certain framework conditions, in particular those laid down by the Waste Framework Directive, where Member States are urged to take measures that encourage: the separate collection of bio-waste with a view to composting and anaerobic digestion; the treatment of bio-waste in a way that fulfils a high level of environmental protection; and the use of environmentally safe materials produced from bio-waste.
Myös kaatopaikkadirektiivissä määrätään siirtämään biojätteet asteittain pois kaatopaikoilta.
The Landfill Directive also stipulates that bio-waste should gradually be diverted from landfills.
Näillä säädöksillä ei kuitenkaan ole saavutettu niille asetettuja tavoitteita.
However, these legislative instruments have not achieved their intended objectives.
Kun otetaan huomioon, että jäsenvaltiot ovat saavuttaneet heikosti tavoitteet biojätteiden siirtämiseksi pois kaatopaikoilta, on selvästi tarpeellista täydentää kaatopaikkadirektiiviä lisätoimenpiteillä.
Given the poor implementation of the goal of diversion of bio-waste from landfills by Member States, it is clear that additional measures need to be introduced to complement the Landfill Directive.
Biojätehuollon tulevaisuus
The future of bio-waste management
Biojätehuoltoa koskeva erityisdirektiivi olisi tärkeä tukipilari jätepuitedirektiivin ja jätehuoltoa yleensä koskevien muiden direktiivien periaatteiden täytäntöönpanemiseksi.
A specific directive for bio-waste management would be a key pillar for the implementation of the principles arising from the Waste Framework Directive and other directives relating to waste management in general.
Tämän lisäksi biojätehuoltoa koskevien hajanaisten vaatimusten kokoaminen samaan säädökseen merkitsisi jo sinällään sitä, että lainsäädäntö on toimivaa ja sääntely entistä parempaa.
Moreover, compiling all the various rules on the management of bio-waste in a single piece of legislation would in itself be an exercise in legislative excellence and better lawmaking.
Biojätehuoltoa koskeva erityisdirektiivi entisestään selkeyttäisi, yksinkertaistaisi ja lisäisi oikeusvarmuutta alalla ja varmistaisi pitkällä aikavälillä julkisten ja yksityisten sijoittajien luottamuksen.
A specific directive for bio-waste management would offer greater clarity, simplification and legal certainty in this area, thus guaranteeing the long-term confidence of public and private investors.
Ei ole toivottavaa pakottaa ottamaan käyttöön kaikkein hyödyllisintä jätteenkäsittelyvaihtoehtoa, koska on otettava huomioon suuri joukko muuttujia ja paikallisia tekijöitä.
It is not desirable to impose the most beneficial management option, since there are a large number of variables and local considerations that need to be taken into account.
Lisäksi jäsenvaltioiden jo tekemiä investointeja ei pidä vaarantaa.
Furthermore, the investments already made by the Member States should not be jeopardized.
Biojätehuoltoa koskevalla direktiivillä on siksi mahdollistettava tietty joustavuus siinä mielessä, että ympäristön kannalta ja taloudellisesti toteutuu paikallisesti paras ratkaisu.
A directive on the management of bio-waste should therefore allow a degree of flexibility so that the best solution from an environmental and economic point of view can be identified locally.
Kuitenkin ympäristöä koskevien yhdenmukaisten vaatimusten asettaminen tällä alalla on ratkaisevan tärkeää uusien investointien ohjaamiseksi.
Nevertheless, the establishment of standards for environmental convergence in this area are crucial to direct new investments.
Yhtenä suuntana olisi oltava biojätteiden erilliskierrätys siinä laajuudessa, että erottamalla biojäte muusta jätevirrasta voidaan estää saastuminen ja edistää korkealaatuisen kompostin tuottamista koskevaa tavoitetta, tuottaa laadukkaita materiaaleja biojätteiden kierrätystä varten ja parantaa energian talteenoton tehokkuutta.
One of the directions should be taken towards the separate collection of bio-waste to the extent that the separation of bio-waste from other waste streams can prevent contamination and promote the objective of obtaining a high quality compost, provide materials quality for the recycling of bio-waste and improve efficiency of energy recovery.
Tämän vuoksi erilliskierrätyksen on oltava pakollista.
Separate collection should therefore be mandatory.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin luopua tästä velvoitteesta, jos se ei ole toteuttamiskelpoinen tai paras vaihtoehto ympäristön kannalta tai taloudellisesta näkökulmasta (esimerkiksi jos erilliskierrätyksen logistiikka ei mahdollista biojätteiden saastumista tai erilliskierrätykseen määrätty infrastruktuuri ei ole ympäristön kannalta perusteltua maaseutualueilla ja harvaan asutuilla alueilla).
The Member States could nevertheless be exempted from this obligation where it is not viable or not the best option from the environmental and economic point of view (for example where the logistics of separate collection do not make it possible to prevent bio-waste from being contaminated, or where the imposition of a separate collection infrastructure is not environmentally justified in rural or sparsely populated areas).
Biojätteiden sääntely ei ole merkittävää ainoastaan ympäristön kannalta vaan myös sisämarkkinoiden toiminnan kannalta, koska nykyään joudutaan tilanteisiin, joissa biojätteistä tuotettua kompostia voidaan pitää toisaalta jätteenä ja toisaalta tuotteena.
The importance of bio-waste regulation is not only of environmental relevance but also relevant for the internal market functioning, since we now have situations where compost produced from bio-waste may be regarded as waste in one place and as a product in another.
Tässä yhteydessä on myös tarpeen yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden politiikkoja biojätteitä koskevalla erityisdirektiivillä.
Here too the Member States' policies need to be harmonised through a specific directive on bio-waste.
Tämän lisäksi jätehuollolla on myös huomattavia sosiaalisia vaikutuksia.
Waste management also has significant social implications.
Esimerkiksi kierrätysteollisuudessa muodostuu jopa 250 työpaikkaa kierrätettäessä 10 000 tonnia jätettä verrattuna siihen, että 20–40 työpaikkaa luodaan jätteitä poltettaessa ja noin 10 työpaikkaa syntyy, jos jätteet sijoitetaan kaatopaikoille.
For example, the recycling industry creates up to 250 jobs where 10 000 tonnes of waste are recycled, by comparison with between 20 and 40 jobs created when waste is incinerated and around 10 jobs when it is dumped in landfills.