natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(Komission ehdotuksen suuntaviivan 7 viimeinen kappale on siirretty parlamentin tarkistuksen ensimmäisen kappaleen alkuun.)
(Last paragraph of Guideline 7 in the Commission text is moved before the first paragraph in Parliament's amendment.)
Liite – Suuntaviiva 8 – otsikko
Annex – Guideline 8 – title
Suuntaviiva 8: Työvoimamarkkinoiden tarpeita vastaavan ammattitaitoisen työvoiman kehittäminen, työn laadun ja elinikäisen oppimisen edistäminen
Guideline 8: Developing a skilled workforce responding to labour market needs, promoting job quality and lifelong learning
Suuntaviiva 8: Työn laadun ja elinikäisen oppimisen edistäminen , ihmisarvoisen työn tukeminen ja ammattitaitoisen työvoiman kehittäminen
Guideline 8: Promoting job quality and lifelong learning , strengthening decent work and developing a skilled workforce
Liite – Suuntaviiva 8 – -1 kohta (uusi)
Annex – Guideline 8 – paragraph -1 (new)
Jäsenvaltiot asettavat kansalliseksi tavoitteekseen koulunkäynnin keskeyttämisasteen vähentämisen alle 10 prosenttiin ja korkeakoulututkinnon tai vastaavan koulutuksen suorittaneiden 30–34-vuotiaiden osuuden nostamisen 40 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä.
The Member States will set their national targets at reducing the school drop-out rate below 10% by 2020, whilst increasing the share of the population aged 30-34 having completed tertiary or equivalent education to at least 40%.
Liite – Suuntaviiva 8 – 1 kohta
Annex – Guideline 8 – paragraph 1
Jäsenvaltioiden olisi edistettävä tuottavuutta ja työllistettävyyttä tarjoamalla riittävästi osaamista ja ammattitaitoa työmarkkinoiden tarpeisiin nyt ja tulevaisuudessa .
Member States should promote productivity and employability through an adequate supply of knowledge and skills to match current and future demand in the labour market.
Laadukasta perusopetusta ja hyvätasoista ammattikoulutusta on täydennettävä tehokkailla elinikäistä oppimista edistävillä kannustimilla, tarjoamalla mahdollisuus yrittää uudelleen, varmistamalla, että jokaisella aikuisella on mahdollisuus lisäkoulutukseen, sekä kohdennetuilla maahanmuutto- ja integraatiopolitiikoilla.
Quality initial education and attractive vocational training must be complemented with effective incentives for lifelong learning, second-chance opportunities, ensuring every adult the chance to move one step up in their qualification , and by targeted migration and integration policies .
Laadukkaan perusopetuksen ja hyvätasoisen ammatillisen opetuksen tarjoaminen, millä autetaan työntekijöitä sovittamaan ammattitaitonsa työmarkkinoiden tarpeisiin , on oltava ensisijaisia tavoitteita jäsenvaltioille.
The provision of high-quality initial education and attractive vocational training helping workers to adjust their skills to the labour market needs are high priorities for Member States .
Ne on toteutettava tarjoamalla etenkin 25–35 ‑ vuotiaille nuorille mahdollisuus yrittää uudelleen, mihin sisältyy koulutusta koskeva pakollinen tarjous ja tehokkaat elinikäistä oppimusta koskevat kannustimet, minkä yhteydessä työmarkkinaosapuolia kehotetaan antamaan käyttöön tähän tarvittava aika sekä myös tukemaan ammatillista koulutusta taloudellisesti.
They must be completed with second-chance opportunities for young people aged especially between 25 and 35 which include an obligatory offer of educational and vocational training and effective incentives for lifelong learning, whereby the social partners are called upon to provide the time and to also financially support vocational training.
Jäsenvaltiot sitoutuvat erityisesti vähentämään koulunsa keskeyttäneiden määrän alle 10 prosenttiin sekä täydentämään maahanmuutto- ja integraatiopolitiikkaa tarjoamalla kielikursseja ja yhteiskuntatietouden kursseja.
In particular , the Member States should reduce the dropout rate to less than 10% and complete migration and integration policy with facilities for language learning and social studies .
Jäsenvaltioiden olisi myös kehitettävä järjestelmiä, joilla tunnustetaan hankittuja taitoja ja pätevyyksiä.
Member States should also develop systems for recognising acquired skills and competences.
Liite – Suuntaviiva 8 – 2 kohta
Annex – Guideline 8 – paragraph 2
Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten ja yritysten kanssa ja parannettava koulutukseen pääsyä, tehostettava koulutusta ja sellaista ammatinvalinnanohjausta , jossa annetaan järjestelmällisesti tietoja uusista avoimista työpaikoista ja mahdollisuuksista , edistetään yrittäjyyttä ja arvioidaan paremmin sitä, mistä taidoista on jatkossa kysyntää .
In cooperation with social partners and business , Member States should improve access to training, strengthen education and career guidance combined with systematic information on new job openings and opportunities, promotion of entrepreneurship and enhanced anticipation of skill needs .
Investointeja inhimillisten resurssien kehittämiseen , taitojen lisäämiseen ja elinikäiseen oppimiseen osallistumiseen olisi edistettävä valtion , yksityishenkilöiden ja työntekijöiden yhteisellä rahoituksella.
Investment in human resource development, up-skilling and participation in lifelong learning schemes should be promoted through joint financial contributions from governments, individuals and employers .
Jotta voidaan tukea nuoria ja erityisesti sellaisia nuoria, joilla ei ole työtä tai koulutuspaikkaa , jäsenvaltioiden olisi laadittava yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa järjestelmiä, joilla autetaan äskettäin valmistuneita löytämään ensimmäinen työpaikka tai jatkokoulutusmahdollisuuksia , myös oppisopimuskoulutusta , ja joilla nuorten työttömyyteen voidaan puuttua nopeasti .
To support young people and in particular those not in employment, education or training, Member States in cooperation with the social partners, should enact schemes to help recent graduates find initial employment or further education and training opportunities , including apprenticeships , and intervene rapidly when young people become unemployed .
Taitojen lisäämiseen ja niiden tarpeen ennakointiin liittyvien politiikkojen säännöllinen seuranta auttaa tunnistamaan ne alueet, joilla on parantamisen varaa, ja tehostamaan koulutusjärjestelmien reagointia työmarkkinoiden tarpeisiin.
Regular monitoring of the performance of up-skilling and anticipation policies should help identify areas for improvement and increase the responsiveness of education and training systems to labour market needs.
Jäsenvaltioiden olisi käytettävä EU:n varoja täysimääräisesti kyseisten tavoitteiden tukemiseen .
EU funds should be fully mobilised by Member States to support these objectives .
Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten ja yritysten kanssa ja parannettava koulutukseen pääsyä, ammatillinen koulutus mukaan luettuna, tehostettava koulutusta ja ammatinvalinnanohjausta antamalla järjestelmällisesti tietoja ja toteutettava asianmukaisia toimia, joilla edistetään uusia avoimia työpaikkoja ja työllistymismahdollisuuksia sekä edistetään yrittäjyyttä , pk-yritysten kehittämistä ja arvioidaan entistä paremmin tulevia laatuvaatimuksia .
In cooperation with the social partners and businesses , Member States should improve access to training, including vocational training, strengthen education and career guidance combined with systematic information and appropriate measures to promote on new job openings and opportunities, entrepreneurship , SME s development and enhance anticipation of quality requirements .
Inhimillisten resurssien kehittäminen , taitojen lisääminen ja jatkokoulutus olisi rahoitettava työnantajien ja valtion antamalla yhteisellä rahoituksella.
The development of human resources , higher qualifications and training should be financed through joint financial contributions from employers and governments .
On taattava, että kaikilla on pääsy laadukkaaseen yleiseen ja ammatilliseen koulutukseen ja että koulunsa keskeyttäneillä on mahdollisuus uudelleenintegroitua koulutusjärjestelmään milloin tahansa.
Access to high-quality general and vocational training and the reintegration of school drop-outs in the education system should be possible for everyone at any time.
Jäsenvaltioiden olisi kohdennettava koulutukseen tehtävät investoinnit siten, että tavoite työikäisen väestön koulutustason parantamisesta saavutetaan, ottaen huomioon myös epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen .
The Member States should align investments in the education system so that the objective of increasing the level of skills among the active population is reached, taking into account also learning in informal and non-formal contexts.
Uudistuksilla olisi erityisesti työllistettävyyttä ajatellen pyrittävä lisäkoulutuksella tai tieto- ja viestintäteknologiaa koskevilla tiedoilla varmistamaan sellaisten perustaitojen hankkiminen, joita kaikki tarvitsevat menestyäkseen osaamistaloudessa.
In doing so , the reforms regarding employability in particular should be aimed at ensuring , through training or knowledge in the field of information and communication technologies (ICT), the acquisition of the core skills which every employee needs to be successful in a knowledge-based economy.
Toimia olisi toteutettava sen varmistamiseksi, että nuorten ja opettajien oppimiseen liittyvästä liikkuvuudesta tulee säännönmukaista.
Measures should be taken to ensure that the educational mobility of young people and teachers becomes the norm .
Jäsenvaltioiden olisi lisättävä avoimuutta ja yleissivistävien ja ammatillisten koulutusjärjestelmien tarkoituksenmukaisuutta erityisesti ottamalla käyttöön kansallisia tutkintokehyksiä, jotka mahdollistavat joustavat oppimisväylät, ja kehittämällä yhteistyötä yleissivistävien ja ammattioppilaitosten sekä työelämän välillä, jotta voidaan merkittävästi lisätä korkea-asteen tutkintojen ja ammattitutkintojen osuutta.
Member States should improve the openness and relevance of general and vocational education systems and non vocational training for all ages, in particular by implementing national qualification frameworks enabling flexible learning pathways and by developing partnerships between general and vocational education institutions and the world of work, including paid apprenticeships, in order to considerably increase the proportion of high-level academic and vocational degrees .
Liite – Suuntaviiva 8 – 2 a kohta (uusi)
Annex – Guideline 8 – paragraph 2 a (new)
Taitojen lisäämiseen ja niiden tarpeen ennakointiin liittyvien politiikkojen säännöllinen seuranta auttaa tunnistamaan ne alueet, joilla on parantamisen varaa, ja tehostamaan koulutusjärjestelmien reagointia työmarkkinoiden tarpeisiin.
Regular monitoring of the performance of up-skilling and anticipation policies should help to identify areas for improvement and to increase the responsiveness of education and training systems to labour market needs.
Jäsenvaltioiden olisi käytettävä EU:n varoja täysimääräisesti kyseisten tavoitteiden tukemiseen.
EU funds should be fully mobilised by Member States to support these objectives.
Liite – Suuntaviiva 8 a (uusi)
Annex – Guideline 8 a (new)
Suuntaviiva 8 a: Koheesiopolitiikan vahvistaminen työllisyyden edistämiseksi
Guideline 8a: Strengthening social and economic cohesion policy in support of employment
Jäsenvaltiot sitoutuvat laatimaan, täydentämään, koordinoimaan ja tarkistamaan kansallisia tavoitteitaan yksitellen ja keskenään siten, että talouden kehityksen epätasapainoa eri alueiden välillä vähennetään.
Member States commit themselves to arranging, complementing, coordinating and adjusting their national targets, within and among each other, in a way that imbalances in economic development between regions will be reduced.
Jäsenvaltiot tiedostavat, että koheesiopolitiikka on tehokas suuntaviivoja täydentävä muttei niille alisteinen väline, joka mukautuu alueellisiin erityispiirteisiin ja jolla tuetaan alueita niiden sosioekonomisten ongelmien ratkaisemisessa ja vähennetään alueiden välisiä eroja.
The Member States are aware that cohesion policy represents an effective instrument which supports , but is not subordinated to , the guidelines by accommodating regional specificities, supporting regions to overcome their socio-economic difficulties and reducing disparities.
Yhtenäisen toimintatavan, eri tasojen hallinnan ja yhteistyön periaatteiden on muodostettava hallinnan ydin ja strategian perusteet, kun taas erityisesti alue- ja paikallistasolla on keskeinen tehtävä välineinä, joilla saadaan yhteys lukemattomiin unionissa eläviin ja tuottaviin talouden ja yhteiskunnan toimijoihin ja ennen kaikkea pieniin ja keskisuuriin, varsinkin yhteisötalouden, yrityksiin.
An integrated approach, multi-level governance and partnership principles should be at the core of governance and deliver y of the strategy, whereas the regional and local level s in particular have to play a crucial role as vehicles to reach the countless economic and social actors living and producing in the Union, in particular the SMEs, especially from the social economy.
Koheesiopolitiikka ei näin ollen ole vain vakaiden määrärahojen lähde, vaan myös erinomainen väline talouden kehittämiseksi ja siten myös työllistämisen väline kaikilla EU:n alueilla.
Therefore, cohesion policy is not just the source of stable financial allocations, but also a powerful instrument for the economic development and so an employment instrument for all Union regions.
Jäsenvaltioiden olisi investoitava enemmän liikenteeseen, energiaan, televiestintään ja tietotekniikan infrastruktuuriin sekä hyödynnettävä täysimääräisesti Euroopan rakennerahastoja.
The Member States should invest more in transport, energy, telecommunication and IT infrastructure and make full use of the European Structural Funds.
Määrärahojen toimittamiseen käytettyjä järjestelmiä yksinkertaistamalla olisi kannustettava mahdollisten edunsaajien osallistumista unionin yhteisrahoittamiin ohjelmiin.
The participation of potential beneficiaries in Union cofounded programmes should be encouraged by simplification of delivery systems.
Jäsenvaltioiden olisi siksi yhtenäisen toimintatavan mukaisesti pyrittävä luomaan synergiaa koheesiopolitiikkansa ja muiden alakohtaisten politiikkojen välille, ottaen huomioon että yhteenkuuluvuudesta ei vain aiheudu kustannuksia vaan että se lujittaa yhteisöä, auttaa ottamaan käyttöön käyttämättä jäänyttä potentiaalia, vähentää maiden ja alueiden välisiä rakenteellisia eroja, lisää kasvua ja parantaa unionin alueiden kilpailukykyä globaalistuneessa maailmassa sekä lievittää maailmanlaajuisen talouskriisin vaikutuksia ja tuottaa unionille sosiaalista pääomaa.
To achieve this, Member States should create synergies between their cohesion policies and other existing sectoral policies, in accordance with an integrated approach, since cohesion is not a cost, but gives strength, taps unused potential, reduces structural differences between countries and regions, expands growth and improves the competitiveness of Union regions in a globalised world, counterbalances the effects of the global economic crisis and generates Union social capital.
Liite – Suuntaviiva 9 – otsikko ja 1 kohta
Annex – Guideline 9 – title and paragraph 1
Suuntaviiva 9: Koulutusjärjestelmien tulosten parantaminen kaikilla tasoilla ja korkea-asteen koulutukseen osallistumisen lisääminen
Guideline 9: Improving the performance of education and training systems at all levels and increasing participation in tertiary education
Toiminnan olisi katettava kaikki tasot (varhaiskasvatuksesta ja peruskoulusta korkea-asteen koulutukseen, ammattikoulutukseen sekä aikuiskoulutukseen), ja siinä olisi otettava huomioon myös epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen.
Action should cover all sectors (from early childhood education and schools through to higher education, vocational education and training, as well as adult training) taking also into account learning in informal and non-formal contexts.
Toimia olisi toteutettava sen varmistamiseksi, että nuorten ja opettajien oppimiseen liittyvästä liikkuvuudesta tulee säännönmukaista.
Steps should be taken to ensure learning mobility of young people and teachers becomes the norm.
Jäsenvaltioiden olisi lisättävä avoimuutta ja korostettava koulutusjärjestelmien merkitystä erityisesti ottamalla käyttöön kansallisia tutkintokehyksiä, jotka mahdollistavat joustavat oppimisväylät, ja kehittämällä yhteistyötä koulutuksen ja työelämän välillä.
Member States should improve the openness and relevance of education and training systems, particularly by implementing national qualification frameworks enabling flexible learning pathways and by developing partnerships between the worlds of education/training and work.
Opettajan ammatista olisi tehtävä houkuttelevampi.
The teaching profession should be made more attractive.
Epätyypillisten opiskelijoiden pääsyä korkea-asteen koulutukseen olisi helpotettava ja osallistumista korkea-asteen tai vastaavaan koulutukseen olisi yleisesti lisättävä.
Higher education should become more open to non-traditional learners and participation in tertiary or equivalent education should be increased.
Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet koulunkäynnin keskeyttämisen estämiseksi, jotta työelämän tai koulutuksen ulkopuolelle jäävien nuorten määrä vähenisi.
With a view to reducing the number of young people not in employment, education, or training, Member States should take all necessary steps to prevent early school leaving.
(Komission ehdotuksen suuntaviiva 9 on siirretty ja yhdistetty suuntaviivan 8 toiseen kappaleeseen parlamentin tarkistuksessa.)
(Guideline 9 in the Commission text is moved to and merged with second paragraph of Guideline 8 in Parliament's amendment.)
Liite – Suuntaviiva 9 – 2 kohta
Annex – Guideline 9 – paragraph 2
(Komission ehdotuksen suuntaviivan 9 viimeinen kappale on siirretty suuntaviivaa 8 koskevan parlamentin tarkistuksen ensimmäisen kappaleen alkuun.)
(Last paragraph of Guideline 9 in the Commission text is moved before the first paragraph of Guideline 8 in Parliament's amendment.)
Liite – Suuntaviiva 10 – otsikko
Annex – Guideline 10 – title
Suuntaviiva 10: Sosiaalisen osallisuuden edistäminen ja köyhyyden torjuminen
Guideline 10: Promoting social inclusion and combating poverty
Suuntaviiva 10: Köyhyyden torjuminen ja sosiaalisen osallisuuden edistäminen
Guideline 10: Combating poverty and promoting social inclusion and protection
Liite – Suuntaviiva 10 – -1 kohta (uusi)
Annex – Guideline 10 – paragraph -1 (new)
Jäsenvaltiot asettavat kansalliseksi tavoitteekseen kansallisen köyhyysrajan alapuolella elävien eurooppalaisten määrän vähentämisen 25 prosentilla, jolloin 20 miljoonaa ihmistä pääsisi köyhyydestä varsinkin työllisyys- ja koulutuspolitiikan toimenpiteillä.
The Member States will set their national targets to reduce by 25 % the number of Europeans living below national poverty lines, lifting over 20 million people out of poverty, in particular by employment and education policy measures.
Liite – Suuntaviiva 10 – 1 kohta
Annex – Guideline 10 – paragraph 1
Jäsenvaltioiden toimissa köyhyyden vähentämiseksi olisi keskityttävä edistämään täysipainoista osallistumista yhteiskunnan ja talouden toimintaan sekä laajentamaan työllistymismahdollisuuksia , ja näissä toimissa olisi hyödynnettävä Euroopan sosiaalirahastoa.
Member States " efforts to reduce poverty should be aimed at promoting full participation in society and economy and extending employment opportunities, making full use of the European Social Fund.
Myös tasapuolisten mahdollisuuksien takaamiseen olisi panostettava muun muassa kohtuuhintaisten, kestävien ja korkealaatuisten palvelujen ja julkisten palvelujen (myös verkkopalvelut suuntaviivan 4 mukaisesti) saatavuuden avulla sekä erityisesti terveydenhuollossa .
Efforts should also concentrate on ensuring equal opportunities, including through access to affordable, sustainable and high quality services and public services (including online services, in line with guideline 4) and in particular health care .
Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön tehokkaat toimet syrjinnän torjumiseksi .
Member States should put in place effective anti-discrimination measures .
Sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmiä on nykyaikaistettava sen varmistamiseksi, että niitä voidaan käyttää täysimääräisesti riittävän toimeentulotuen ja terveydenhuollon takaamiseksi , mikä luo sosiaalista yhteenkuuluvuutta .
Social security and pension systems must be modernised to ensure that they can be fully deployed to ensure adequate income support and access to healthcare ‐ thus providing social cohesion ‐ whilst at the same time remaining financially sustainable .
Jäsenvaltioiden olisi myös aktiivisesti edistettävä yhteisötaloutta ja sosiaalisia innovaatioita kaikkein heikoimmassa asemassa olevien tueksi .
Member States should also actively promote the social economy and social innovation in support of the most vulnerable.
Köyhyyden ja syrjäytymisen torjuminen säilyy tärkeänä haasteena.
Combating poverty and exclusion remains a vital challenge.
Tämän päämäärän saavuttamiseksi kaikille yhteiskuntaryhmille paikkakunnasta ja osaamistasosta riippumatta on luotava mahdollisuuksia osallistua tai palata työmarkkinoille.
In order to pursue this objective, it is necessary to create opportunities to participate in the labour market or to return to it for all social groups, irrespective of locality or level of education.
On ensiarvoisen tärkeää edistää tasapainoisesti ihmisten riittävää turvallisuuden tunnetta ja heidän työ- ja ansaintamotivaationsa säilymistä.
It is essential to strike a balance between giving people a sufficient sense of security and preserving their motivation to work and earn income.
Jäsenvaltioiden olisi tämän tavoitteen saavuttamiseksi ponnisteltava köyhyyden , myös työssä käyvien henkilöiden köyhyyden, vähentämiseksi, edistettävä täysipainoista osallistumista yhteiskunnan ja talouden toimintaan sekä laajennettava työllistymismahdollisuuksia ja hyödynnettävä tällöin Euroopan sosiaalirahastoa.
To achieve this target, Member States should make an effort to reduce poverty , including in-work poverty, promote full participation , at people's own choosing, in politics, society , the arts and the economy and extend employment opportunities, in regard to which the European Social Fund is to be used .
Jäsenvaltioiden olisi tässä yhteydessä kiinnitettävä erityistä huomiota työssäkäyvien köyhien kasvavaan lukumäärään.
Member States should pay particular attention here to the increasing number of working poor.
Köyhyyden ehkäisemistä koskevien konkreettisten tavoitteiden määrittelemiseksi on täsmennettävä, miten köyhyyttä pitäisi mitata.
In order to formulate specific objectives to combat poverty it must be made clear how poverty should be measured.
On tarkistettava standardimääritelmää, jonka mukaan 60 prosenttia keskimääräisistä tuloista ansaitseva on "köyhä".
The standard definition that earning 60% of the median income constitutes poverty must be qualified.
Köyhyyttä ei voi määritellä tällaisella yksipuolisella osoittimella.
Poverty cannot be established by means of such a one-sided indicator.
On varmistettava, että tasapuoliset mahdollisuudet sekä kestävien ja kohtuuhintaisten, korkealaatuisten palvelujen ja julkisten palvelujen (myös verkkopalvelut suuntaviivan 4 mukaisesti) saatavuus säilytetään erityisesti sosiaalialalla, terveydenhuollossa ja asumisessa varmistamalla, että myös haavoittuvimmat ja heikoimmat väestöryhmät voivat käyttää niitä .
It has to be ensured that equal opportunities, as well as access to affordable, sustainable and high quality services and public services (including online services, in line with guideline 4) and in particular in the social, employment, health and housing fields, are preserved, ensuring that they are available also to the vulnerable and weaker population groups .
Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että julkisten palvelujen antamat suulliset tai kirjalliset tiedot ovat selkeitä ja kattavia ja että asianosaiselle henkilölle ilmoitetaan peruste ja mahdollisuudet päätöksen uudelleenkäsittelyyn, jos jokin oikeus jätetään myöntämättä .
The Member States should also ensure that the oral or written information provided by the public services is clear and complete and that, in the event of a refusal to grant an entitlement, a reason should be given, mentioning the possibilities for an appeal by the person concerned .