natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. ottaa huomioon, että edistääkseen koko unionin sopusointuista kehitystä unioni kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan mukaisesti ja pyrkii erityisesti vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä maaseutualueiden, teollisuuden muutosprosessissa olevien alueiden sekä vakavista ja pysyvistä luonnonhaitoista tai väestöllisistä ongelmista kärsivien alueiden kaltaisten muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä, ja katsoo, että Eurooppa 2020 -strategia on otettava huomioon sen varmistamiseksi, että Euroopan unionista tulee älykäs, kestävä ja osallistava talous,
A. whereas, according to Article 174 of the Treaty on the Functioning of the European Union, in order to promote its overall harmonious development, the Union shall develop and pursue its actions leading to the strengthening of its economic, social and territorial cohesion, and in particular shall aim at reducing disparities between the levels of development of the various regions and the backwardness of the least favoured regions such as rural areas, areas affected by industrial transition, and regions which suffer from severe and permanent natural or demographic handicap, and whereas the EU 2020 Strategy has to be taken into account to ensure that the EU becomes a smart, sustainable and inclusive economy,
B. katsoo, että koheesiopolitiikalla on keskeinen asema kaikkien Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa erityisesti työllisyyden alalla ja sosiaaliasioissa, kaikilla hallintotasoilla ja kaikilla maantieteellisillä alueilla,
B. whereas cohesion policy plays a pivotal role on the way towards full achievement of the EU 2020 goals, in particular in the field of employment and social affairs, at all governance levels and in all geographical areas,
C. ottaa huomioon, että koheesiopolitiikan strateginen ulottuvuus, jolla taataan johdonmukaisuus Euroopan unionin painopistealueiden kanssa (Euroopasta ja sen alueista tehdään entistä houkuttelevampi paikka sijoittajille ja työntekijöille, parannetaan osaamista ja innovointia kasvua varten ja luodaan lisää ja parempia työpaikkoja), määritellään ja vahvistetaan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1083/2006 (jäljempänä yleisasetus), koheesiota koskevissa yhteisön strategisissa suuntaviivoissa (jäljempänä strategiset suuntaviivat), kansallisessa strategisessa viitekehyksessä ja toimenpideohjelmissa,
C. whereas the strategic dimension of cohesion policy guaranteeing consistency with the European Union’s priorities – making Europe and its regions more attractive places in which to invest and work, improving knowledge and innovation for growth and creating more and better jobs – is provided and highlighted through Council Regulation (EC) No 1083/2006 (hereinafter: the General Regulation), the Community strategic guidelines on cohesion (hereinafter: the Strategic Guidelines), the National Strategic Reference Framework (NSRF) and the Operational Programmes (OP),
D. ottaa huomioon, että strateginen raportointi on uusi väline koheesiopolitiikassa ja se luotiin nykyisellä ohjelmakaudella yleisasetuksen avulla välineeksi, jolla tarkastellaan strategisten suuntaviivojen toteuttamista, ja sillä pyritään lisäämään koheesiopolitiikan strategista sisältöä ja edistämään sen avoimuutta ja vastuullisuutta, ja katsoo, että seuraavan ohjelmakauden suunnittelun yhteydessä kerätyistä tiedoista ja kokemuksista olisi otettava opiksi,
D. whereas the strategic reporting exercise represents a new instrument of cohesion policy, introduced in the present programming period through the General Regulation as an instrument for examining the implementation of Strategic Guidelines, aiming at increasing the strategic content and promoting the transparency and accountability of cohesion policy, and whereas lessons should be learnt from the information and experience gained when planning the next programming period;
E. ottaa huomioon, että Lissabonin korvamerkintä on menettely, jossa osa 86 asetetusta prioriteettiteemasta määriteltiin Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisiksi erityisiksi prioriteeteiksi ja lähentymistavoitteeseen kuuluvien alueiden osalta 47 prioriteettiteemaa määriteltiin korvamerkityiksi prioriteeteiksi, kun taas alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteeseen kuuluvien alueiden osalta määriteltiin ainoastaan 33 prioriteettiteemaa,
E. whereas Lisbon earmarking is the exercise whereby subsets of the agreed 86 priority schemes were identified as specific priorities under the Lisbon Growth and Jobs Agenda and whereas, for the Convergence objective regions, 47 priority themes were identified as earmarked priorities, while in Regional Competitiveness and Employment objective regions only 33 priority themes were identified,
F. ottaa huomioon, että komissio ja jäsenvaltiot sopivat vuoden 2009 kansallisten strategiaraporttien osalta ainoastaan tavoitteen mukaisia prioriteettiteemoja koskevien tietojen vaihdosta ja tietojen poimimisen määräpäiväksi asetettiin 30. syyskuuta 2009, jolloin jäsenvaltiot kärsivät vielä talouskriisin vaikutuksista ja eräillä jäsenvaltioilla oli aluksi ongelmia ohjelmakauden käynnistyessä, ja odottaa näin ollen, että vuoden 2013 strategiaraportti sisältää aiempaa informatiivisempaa tietoa,
F. whereas for the 2009 national strategic reports, the Commission and the Member States agreed to exchange data only on the priority themes by objective, with a target date of 30 September 2009 for extraction, a date when Member States were still suffering from the effects of the economic crisis, with some facing initial difficulties at the beginning of the programming period, and whereas it is expected that more informative data can be gleaned from the 2013 Strategic Report,
G. ottaa huomioon, että Euroopan alueiden välillä on edelleen silmäänpistäviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöllisiä eroja osaksi kahden edellisen laajentumisen luonnollisena seurauksena ja myös maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin suorien vaikutusten johdosta, vaikka nämä erot ovat kaventuneet viime vuosikymmenen aikana koheesiopolitiikan aktiivisella myötävaikutuksella, ja että koheesiopolitiikka on tärkeää kilpailukyvyn ja taloudellisen kasvun varmistamiseksi samalla kun otetaan huomioon alueelliset erityispiirteet,
G. whereas European regions are still facing striking economic, social and environmental disparities, partly as a natural consequence of the last two enlargements and also due to the direct effects of the global financial and economic crisis, even though these disparities have shrunk over the past decade through the active contribution of cohesion policy which is crucial for ensuring competitiveness and economic growth while taking into account regional specificities;
H. ottaa huomioon, että koheesiopolitiikka on ollut Euroopan talouden elvytyssuunnitelman keskeinen osa ja osoittanut rakennerahastojen merkityksen taloudellisen elvytyksen välineinä erityisesti pienten yritysten, kestävyyden ja energiatehokkuuden kannalta, ja ottaa huomioon, että komissiota pyydettiin esittämään vuonna 2010 kertomus niiden toimien toteuttamisesta, jotka hyväksyttiin osana Euroopan vastausta kriisiin,
H. whereas cohesion policy has been a key element of the European Economic Recovery Plan (EERP), demonstrating the importance of the Structural Funds as tools of economic stimulus, in particular for small businesses, sustainability and energy efficiency, and whereas the Commission was asked to present a report in 2010 about the uptake of measures adopted as part of Europe’s response to the crisis,
2. huomauttaa, että vertailevia analyyseja tehtäessä olisi otettava huomioon, että viisi jäsenvaltiota poimi tietonsa myöhempänä ajankohtana ja yksi aiempana; katsoo, että on tarkoituksenmukaisempaa verrata yksittäisten jäsenvaltioiden edistymistä EU:n keskiarvoon;
Points out that, when making comparative analyses, it should be taken into consideration that five Member States extracted their data at a more recent date and one at an earlier date; considers that it is more appropriate to compare the progress made by individual Member States with the EU average;
19. katsoo, että joissakin tapauksissa hankkeiden nopea valinta ja täytäntöönpano sekä osoitettujen varojen kaiken kaikkiaan tehokkaampi käyttö ovat erityisen tärkeitä, kun on kyse toiminnasta, jolla pyritään parantamaan inhimillistä pääomaa, tukemaan työmarkkinoita ja lisäämään sosiaalista osallisuutta erityisesti talouskriisin kielteisistä vaikutuksista selviämiseksi;
Considers that in some cases rapid project selection and implementation and an overall better use of the allocated funds is particularly needed for the activities aimed at improving human capital, promoting health and fostering disease prevention, ensuring equal opportunities, supporting labour markets and enhancing social inclusion, especially in order to overcome the negative impacts of the economic crisis;
23. pahoittelee, että strategiaraportti ei tarjoa kattavia tietoja alueellisista eroista vuoteen 2009 asti, vaikka sen pitäisi korostaa rakennerahastoista yhteisrahoitusta saaneiden ohjelmien myötävaikutusta koheesiopolitiikan tavoitteiden saavuttamiseen;
Deplores the fact that, although the Strategic Report should highlight the contribution of the programmes cofinanced by the Structural Funds towards implementing the objectives of cohesion policy, it does not provide comprehensive data on the situation regarding regional disparities up to 2009;
Talouskriisin ratkaiseminen
Response to the e conomic c risis
Aluepolitiikan resurssien synergioiden luominen ja alakohtaisen hajaantumisen välttäminen
Creating s ynergies and a voiding the s ectoral d ispersion of r egional p olicy r esources
Seuranta ja arviointi
Monitoring and e valuation
Hyvät käytännöt
Good p ractices
Päätelmät ja suositukset
Conclusions and recommendations
42. kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita nopeuttamaan monivuotisen rahoituskehyksen ja asetusten kaltaisten keskeisten asiakirjojen käsittelyä seuraavalla neuvottelukierroksella, jotta voidaan ratkaista käynnistysongelmat, joita seuraavan ohjelmakauden alussa saattaa esiintyä;
Calls on all EU institutions and Member States, with a view to the next round of negotiations on the future cohesion policy, to facilitate speedier conclusion of key documents, such as the multiannual financial framework and regulations, in the next round of negotiations with a view to overcoming the start-up difficulties that might arise at the beginning of the next programming period;
Täytäntöönpanokertomuksissa analysoidaan EU:n lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sen täytäntöönpanoa ja valvontaa jäsenvaltioissa.
Implementation reports analyse the transposition of EU legislation into national law and the implementation and enforcement thereof in the Member States.
Koheesiopolitiikan tapauksessa lainsäädäntökehyksen muodostavat sellaisenaan sovellettavat asetukset.
In the case of cohesion policy, the legislative framework consists of directly applicable regulations.
Komission tiedonannon "Koheesiopolitiikkaan liittyvä strategiaraportti 2010 vuosien 2007–2013 ohjelmien toteuttamisesta" myötä Euroopan parlamentti voi toden teolla analysoida ensimmäistä kertaa toimenpideohjelmien täytäntöönpanoprosessia.
With the publication of the Communication from the Commission ‘Cohesion Policy: Strategic Report 2010 on the implementation of the programmes 2007-2013’ a first real analysis of the implementation process of the Operational Programmes can finally be accomplished by the European Parliament.
Niinpä mietinnössä tarkastellaan, ovatko jäsenvaltiot soveltaneet lainsäädäntöä asianmukaisesti ja miten jäsenvaltiot ovat ymmärtäneet yhteisön strategiset suuntaviivat ja noudattaneet niitä pannessaan täytäntöön kansallisia strategisia viitekehyksiään ja toimenpideohjelmiaan.
Thus, this Report analyses whether legislation has been properly applied by the Member States as well as the way in which the Member States have understood and followed the Community Strategic Guidelines when implementing their National Strategic Reference Frameworks and Operational programs.
Mietintö on laadittu pääasiassa seuraavien kahden asiakirjan perusteella: komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle koheesiopolitiikkaan liittyvästä strategiaraportista 2010 vuosien 2007–2013 ohjelmien toteuttamisesta (jäljempänä strategiaraportti) sekä tiedonantoon liittyvä komission yksiköiden valmisteluasiakirja .
The report has been elaborated mainly on the basis of two following documents: Communication from the Commission to the European Parliament, the Council and the Court of auditors entitled Cohesion Policy: Strategic Report 2010 on the implementation of the programmes 2007-2013 (hereinafter Strategic Report) and the Commission Staff Working Document accompanying the Communication.
Strateginen raportointi on uusi piirre koheesiopolitiikassa ja se luotiin nykyisellä ohjelmakaudella yleisasetuksen avulla välineeksi, jolla tarkastellaan strategisten suuntaviivojen toteuttamista.
The strategic reporting exercise represents a new feature of cohesion policy introduced in the present programming period through the General Regulation as an instrument of examining the implementation of Strategic Guidelines.
Kuten neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 (yleisasetus) johdanto-osan 36 kappaleessa todetaan, tavoitteena on lisätä koheesiopolitiikan strategista sisältöä ja edistää sen avoimuutta siten, että yhteisön ensisijaiset tavoitteet yhdennetään.
The aim of this exercise, as stated in Recital 36 of Council Regulation 1083/2006 (General Regulation), is to increase the strategic content and promote the transparency of cohesion policy through integration with the Community's priorities.
Mainitun asetuksen 29 artiklan 2 kohta, 30 artiklan 1 kohta ja 30 artiklan 2 kohta ovat strategiaraporttien oikeusperusta.
Articles 29(2), 30(1) and 30(2) of the same Regulation provide a legal basis for the strategic reporting.
Asetuksen mukaan jäsenvaltioiden oli viimeistään vuoden 2009 loppuun mennessä toimitettava ensimmäinen kansallinen strategiaraportti.
According to this Regulation, the Member States were required to provide the first national strategic reports at the latest by the end of 2009.
Strategiaraportissa esitetyt tiedot perustuvat näihin kansallisiin strategiaraportteihin.
The data presented in the Strategic Report is based on these national strategic reports.
Keskeisiä arvioita
Core assessments
Ohjelmien täytäntöönpano
Implementation of the Programmes
Ensimmäiseksi on todettava, että komissio ja jäsenvaltiot sopivat tietojen vaihdosta vuoden 2009 kansallisia strategiaraportteja varten ja asettivat tietojen poimimisen määräpäiväksi 30. syyskuuta 2009, mutta jotkut jäsenvaltiot poimivat tietoja muina ajankohtina.
First of all, it has to be noted that the Commission and the Member States agreed to exchange data for the 2009 national strategic reports with a target date of 30/09/2009 for extraction , but some Member States extracted data on other dates.
Näin ollen vertailevaa analyysia tehtäessä on otettava huomioon useiden kuukausien ero, koska se voisi vaikuttaa tietylle sektorille kohdennettujen varojen määrään.
Thus, the differences of several months must be taken into account while making comparative analysis, because it could influence the volume of allocations made to a particular sector.
Valittujen hankkeiden rahoituksellinen arvo on raporttien mukaan 93,4 miljardia euroa eli 27,1 prosenttia meneillään olevalla kaudella käytettävissä olevasta EU-rahoituksesta.
The reported financial volume of projects selected is 93.4 billion EUR representing 27.1 % of available EU resources in the current period.
Tätä keskimääräistä osuutta sovelletaan kolmeen koheesiopolitiikan tavoitteeseen sekä Lissabonin tavoitteiden korvamerkittyihin ryhmiin ja edistymiseen yhteisön strategisten suuntaviivojen täytäntöönpanossa.
This average rate applies to the three cohesion policy objectives as well as to the Lisbon earmarking categories and to the progress in implementing the Community Strategic Guidelines.
Lissabonin tavoitteiden mukaisesti korvamerkittyihin hankkeisiin on raporttien mukaan osoitettu yhteensä 63 miljardia euroa ja Lissabonin tavoitteiden mukaisesti korvamerkittyjen hankkeiden valinta on samantasoista tai hieman nopeampaa kuin muiden toimien valinta.
A total of 63 billion EUR is reported as allocated to Lisbon earmarking projects and that project selection under Lisbon earmarking is at the same level or slightly faster than selection for other actions.
Edellä mainittua jäsenvaltioiden keskimääräistä edistymistä voidaan pitää melko kohtuullisena, kun otetaan huomioon sosioekonomisen tilanteen vakava heikentyminen vuosina 2008–2009 maailmanlaajuisen kriisin vuoksi sekä politiikan uudistus kaudella 2007–2013, koska nämä molemmat tekijät ovat vaikuttaneet vahvasti täytäntöönpanoon.
The abovementioned average progress made by the Member States can be considered rather reasonable given the context of serious deterioration in the socio-economic situation in 2008-2009 due to the global crisis, but also the reform made to the policy for the period 2007-2013, as both of these factors have had strong impact upon implementation.
Samalla kriisi on todistanut, että rakennerahastot ovat tärkeitä, ja erityisesti Euroopan sosiaalirahasto on osoittautunut erittäin hyödylliseksi vastattaessa huolestuttaviin haasteisiin monilla alueilla.
At the same time, the crisis has also proved the relevance of the Structural Funds, in particular, the European Social Fund turned out to be very useful in tackling daunting challenges in many regions.
Todisteet tästä löytyvät Euroopan talouden elvytyssuunnitelman tueksi hyväksyttyjen koheesiopolitiikan toimenpiteiden täytäntöönpanon uudelleenarvioinnista ( komission yksiköiden valmisteluasiakirja "Cohesion Policy: Responding to the economic crisis" ), joka perustuu ensisijaisesti kansallisissa strategiaraporteissa toimitettuihin tietoihin.
The evidence is provided in a review of the implementation of cohesion policy measures adopted in support of the European Economic Recovery Plan ( Commission Staff Working Paper ' Cohesion Policy: Responding to the economic crisis) , which draws primarily on the information provided in national strategic reports.
Vähiten ja eniten kehittyneiden EU:n alueiden välillä on edelleen monessa suhteessa ilmeinen kuilu, ja edistyminen vaihtelee huomattavasti maiden välillä ja teemojen kesken siten, että valintojen kokonaisasteet ovat yli 40 prosenttia yhdeksän jäsenvaltion tapauksessa ja alle 20 prosenttia neljän jäsenvaltion kohdalla.
There is still an obvious gap between the less developed and highly developed EU regions in many respects and progress varies significantly between countries and across themes, with aggregate selection rates above 40% in the case of 9 Member States and below 20 % for 4 Member States.
Kehityksessä jälkeen jääneitä alueita on tuettava edelleen niiden ponnisteluissa sosioekonomisten vaikeuksien voittamiseksi.
The lagging-behind regions need further support in their efforts to overcome their socio-economic difficulties.
Esittelijän mukaan hankkeiden valinta on viivästynyt huomattavasti tietyillä strategisilla aloilla.
According to the Rapporteur, certain strategic areas are facing particular delays in project selection.
Erityistä huolta aiheuttavat alat, joilla olisi tehtävä perusteellinen analyysi viivästymisen syistä, ovat seuraavat: rautatieala, tietyt energia- ja ympäristöinvestoinnit, digitaalitalous, sosiaalinen osallisuus, hallintotapa ja toimintakapasiteetin rakentaminen.
The areas of special concern, where an in-depth analysis of the reasons should be accomplished, are the following: rail sector, certain energy and environmental investments, digital economy, social inclusion, governance and capacity building.
Sen vuoksi tarvitaan lisäponnisteluja, joiden avulla vältetään kohtuuttomat viiveet, tehostetaan täytäntöönpanoa ja varmistetaan tiukempi rahoituskuri.
Therefore, additional efforts are needed to avoid excessive delays, strengthen performance of the implementation and to ensure higher financial discipline.
Toisaalta esittelijä korostaa Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmiin sisältyvien ympäristöhankkeiden lisääntymistä, koska se on myönteistä kehitystä, josta syntyy valtioiden rajat ylittävään sekä valtioiden ja alueiden väliseen yhteistyöhön liittyvää selvää lisäarvoa.
On the other hand, the Rapporteur highlights higher absorption of environmental projects under European Territorial Cooperation programmes as it is a positive development suggesting a clear added value of cross-border, transnational and interregional cooperation.
Strateginen raportointi
Strategic Reporting Exercise
Strateginen raportointi tarjoaa oikea-aikaista näyttöä täytäntöönpanon edistymisestä koko 27 jäsenvaltion EU:ssa ja perustan korkeatasoiselle keskustelulle, vertaisarvioinnille ja politiikkaan liittyvälle oppimiselle sekä kannustimen tulosten laadun parantamiseen.
The strategic reporting exercise provides timely evidence of the progress in implementation throughout the EU-27 offering a basis for high-level debate, peer review, policy learning and an incentive to improve the quality of performance.
Tästä huolimatta esiin on noussut joitakin merkittäviä puutteita.
Nevertheless, some important limitations have been observed.
Esimerkiksi ainoastaan 19 jäsenvaltiota on raportoinut ydinindikaattoreista.
For instance, only 19 Member States reported on core indicators.
Siksi tässä vaiheessa on mahdotonta saada alustavaa selvää EU:n laajuista kuvaa siitä, mitä politiikalla saadaan kentällä aikaan.
Therefore, at this stage it is impossible to have a first clear EU-wide picture of the impact of the policy on the ground.
Esittelijän mielestä jäsenvaltioiden olisi käytettävä ydinindikaattoreita seuraavalla strategisen raportoinnin kierroksella 2012–2013 vertailun helpottamiseksi EU:n tasolla.
In Rapporteur’s opinion, Member States should use core indicators in the next round of the strategic reporting exercise in 2012-2013 to facilitate comparison at EU level.
Lisäksi, jotta edistymistä koskevan valvonnan johdonmukaisuutta ja laatua voidaan tehostaa, jäsenvaltioiden olisi lisättävä raporttiensa strategista sisältöä ja komission olisi tarjottava yksityiskohtaisempaa ohjausta strategisen raportoinnin laadun parantamiseksi.
Furthermore, in order to enhance the coherence and quality of monitoring of the progress, Member States should increase the strategic content of their respective reports and the Commission should provide more detailed guidance to improve the quality of strategic reporting exercise.
Myös kokemusten vaihtoa olisi edistettävä, jotta jäsenvaltiot voivat hyötyä hyvistä käytännöistä, joilla myötävaikutettiin myönteisten tulosten saavuttamiseen.
Moreover, exchange of experiences should be promoted so that Member States can benefit from good practices that contributed to the delivery of positive results.
Esittelijä korostaa seuraavia hyviä käytäntöjä, jotka parantavat raportoinnin laatua ja lisäävät sidosryhmien osallistumista jäsenvaltioissa:
Rapporteur highlights following good practices that contribute to enhanced quality of the reporting exercise and increased ownership of stakeholders within Member States:
 ydinindikaattorien käyttö
· using core indicators,
 tulosten ja tuotosten raportointi
· reporting on outputs and results,
 kansallisten politiikkojen ja EU:n politiikkojen välisten synergioiden raportointi
· reporting on synergies between national policies and EU policies,
 julkisten keskustelu- ja kuulemistilaisuuksien järjestäminen sidosryhmien kanssa
· organising public debates and consultations with stakeholders,
 raporttien toimittaminen kansallisille parlamenteille lausuntoa varten ja raporttien julkaiseminen hallituksen internetsivustolla.
· submitting the reports to national parliaments for opinion, and publishing the reports on governmental websites.
Esittelijän pohdinnat ja päätelmät
Reflections and Conclusions of the Rapporteur