natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tämä on klassinen esimerkki lainsäädännöstä, joka voi johtaa laajamittaiseen valvontaan, jos sitä ei muotoilla hyvin tiukasti tavoitteiden mukaiseksi, mikä vaikuttaa tukahduttavasti poliittisten mielipiteiden ilmaisuun – joka puolestaan on demokraattisen yhteiskunnan ytimessä.
This is a classic example of legislation that, unless very narrowly tailored to achieve its goals, could open up the door to massive surveillance, thus "chilling" the political speech of individuals — which is at the heart of a democratic society.
Oikean tasapainon löytäminen näissä asioissa on olennaista.
Finding the right balance on points such as this is crucial.
Internet on ilman muuta antanut tehokkaita uusia välineitä rikolliseen toimintaan, ja on itsestään selvää, että terroristeja olisi estettävä käyttämästä internetiä hyökkäysten suunnitteluun ja toteuttamiseen.
There is no question that the Internet has bestowed on criminals a powerful new set of tools, and it goes without saying that terrorists should be prevented from using the Internet to plan and execute attacks.
Samoin yhteiskunnissamme esitetään oikeutettuja vaatimuksia lapsipornografian levittämisen estämisestä internetissä.
Likewise, our societies rightly demand that we thwart child pornographers on the Internet.
Koska tällaiset rikolliset luovat konkreettisia uhkia, kansalaiset vastustavat vähemmän poliisin vaatimuksia internetin laajasta valvonnasta – vaikka internet sinänsä on "aineeton".
Such criminals, in posing tangible threats, lower resistance among our citizens to police calls for widespread monitoring of the Internet — which, by its nature, is "intangible".
Tällaista suuntausta on vastustettava.
We must resist this tendency.
Tarvitaan tehokkaita lakeja rikollisuuden torjumiseksi, mutta niissä ei saa mennä liiallisuuksiin.
Our laws must be effective in fighting crime, but they must not be excessive.
Koska internet on luonteeltaan epämääräinen ja aineeton, se on altis tällaisille liiallisuuksille.
The Internet, by its more amorphous and intangible nature, renders itself open to such excesses.
Harvat esimerkiksi hyväksyisivät sen, että poliisi tai markkinointiyritykset saisivat avata kaikki postin kautta lähetetyt kirjeet ja tarkastaa niiden sisällön.
For example, few people would accept the notion that the police or marketing companies might open up every letter sent via the post office to check its content.
Samanlaista valppautta vaaditaan myös silloin, kun on kyse sähköisen viestinnän sisällön suojaamisesta.
Similar vigilance is required when protecting the content of electronic communications.
Rikollisia etsivät valtion viranomaiset eivät kuitenkaan ole ainoita, jotka voivat tukahduttaa mielipiteenilmaisua ja uhata yksityisyyden suojaa, vaan myös yksityiset internetyritykset voivat menetellä näin voittoa tavoitellessaan.
But speech may be chilled and privacy invaded not only by government authorities in pursuit of criminals, but also by private Internet companies in pursuit of profit.
Uusin tekniikka tässä suhteessa – tavallisesti vasta sen jälkeen, kun yritykset on saatu verekseltään kiinni luvattomasta tietojen keräämisestä, tallentamisesta ja käytöstä – on pyytää käyttäjän "suostumusta" hänen tietojensa käyttöön (pyytäen joko kielteistä tai myönteistä vastausta).
The newest tendency when this transpires – and usually only after companies are caught red-handed collecting, storing, and using our data without authorization -- is to demand the "consent" of the user (either on an opt-in or an opt-out basis) for the use of his or her data.
On syytä kysyä: "Mitkä ovat suostumuksen rajat?"
We must ask ourselves, “What are the limits of consent?”
Kyse on paitsi siitä, mitä tietoja yritys voi pyytää käyttäjää antamaan, myös siitä, missä määrin käyttäjän voidaan sallia tinkiä yksityisyydestään ja muista perusoikeuksistaan saadakseen tiettyjä internetpalveluja tai etuja.
This question applies both to what a company can ask a user to disclose, and to what an individual should be allowed to cede of his privacy and other fundamental rights in order to receive certain Internet services or privileges.
Näihin kysymyksiin ei ole helppoja vastauksia.
The answers to these questions are not so straightforward.
Työlainsäädännön alalla yhteiskunnissamme on sovittu rajoista sen suhteen, missä määrin kansalaiset voivat suostua myönnytyksiin yksityiselämänsä suhteen.
In another domain — that of labor legislation — our societies have agreed that there are limits to citizens’ consent over their private lives.
Useimmissa jäsenvaltioissa määritellään työlainsäädännössä ja työehtosopimuksissa esimerkiksi enimmäistyöaika, minimipalkka ja muita työelämän oikeuksia, joiden rajoittamisesta työnantaja ei voi pyytää työntekijää "neuvottelemaan".
Labor law and collective bargaining agreements in most member states determine, for example, maximum working hours, minimum wages, or other labor rights, which individuals cannot be asked to "negotiate away" with their employers.
Tähän on olemassa yksinkertainen selitys: Katsotaan, että työntekijän ja työnantajan välillä ei vallitse vallan tasapainoa ja että näin ollen suostumusta ei voida yhdenvertaisesti antaa tai saada.
The reason is simple: It is presumed that there is no balance of power between employee and employer and that, consequently, "consent" cannot be fairly given or extracted on an equal basis.
Toiseksi on myös päätetty, että on syytä estää kilpailu alhaisimmasta tarjouksesta kaikkien työelämän oikeuksien suhteen, mikä voisi olla seurauksena, jos yksittäisten työntekijöiden sallittaisiin tai heidät "pakotettaisiin" neuvottelemaan oikeuksiensa luovuttamisesta.
Another reason is that we have also decided that we must prevent a "race to the bottom" upon the whole body of labor rights, which could ensue if some individual workers were allowed or "forced" to negotiate away some of their rights.
Samanlainen vallan ja tiedon epäsuhta vallitsee internetissä: Yritysmaailman ja julkisen vallan edut painavat enemmän ja niiden valta ja tiedot ovat ylivoimaiset yksittäiseen käyttäjään verrattuna, ja vaara kätkeytyy myös "halvempien" (ja siksi joidenkin käyttäjien kannalta "parempien") internetpalveluiden tarjoamiseen alhaisempaa yksityisyyden suojaa vastaan.
A similar power and knowledge gap exists on the Internet: Corporate and government power, knowledge, and interests prevail mightily over the individual user, as does the danger of offering “cheaper” (and thus more "attractive" for some users) Internet services in exchange for lower privacy protections.
Esittelijä on vakuuttunut siitä, että seuraava kamppailu keskustelussa internetin turvallisuudesta ja yksityisyydestä käydään hallitusten ja yksityisten yritysten hakeman "suostumuksen" rajoista.
It is this Rapporteur's conviction that the next battle in the Internet security and privacy debate will be about the limits of "consent" sought by governments and private companies.
Digitaalisesta lukutaidottomuudesta tulee 2000-luvun uusi lukutaidottomuuden muoto.
E-illiteracy will be the new illiteracy of the 21 st century.
Samoin kuin kaikilla lapsilla nykyään on oikeus koulutukseen ja kaikilla aikuisilla oikeus jatkokoulutukseen, kaikilla tulisi olla koko elämänsä ajan oikeus päästä käyttämään tietokonetta ja internetiä.
As every child today has a right to schooling, and every adult to continuing education, every individual throughout their lifetimes should have the right to access computers and the Internet.
Hallitusten pitäisi huolehtia, että käyttömahdollisuus on niiden syrjäisimmilläkin seuduilla ja köyhimmilläkin kansalaisilla; käyttöoikeutta ei myöskään saa evätä kansalaisilta "rangaistuksena" heidän rikkeistään.
Governments should ensure such access to even their remotest regions and poorest citizens; furthermore, it must not be denied as "punishment" for citizens' infractions.
Kaikkien elämänalojen, seutujen ja kulttuurien ihmisten pitäisi voida käyttää hyväkseen kaikkia niitä eri palveluja, joita internet tarjoaa.
People from all walks of life, and from every region and culture, should be able to take advantage of the wide variety of services offered by the Internet.
Näin he voivat kehittää itseään, osallistua koulutukseen, ammatilliseen toimintaan ja ylläpitää ihmissuhteitaan sekä käyttää kaikin mahdollisin tavoin tekniikan ja lakien sallimia taloudellisia mahdollisuuksia.
In this way, they can pursue their personal development, engage in educational, professional, and personal relationships, and foster economic opportunities to the fullest extent allowed by our technologies and our laws.
EHDOTUS SUOSITUKSEKSI NEUVOSTOLLE ( B6‑0302/2008 )
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION ( B6‑0302/2008 )
työjärjestyksen 114 artiklan 1 kohdan mukaisesti
under Rule 114(1) of the Rules of Procedure
esittäjä(t): Stavros Lambrinidis
by Stavros Lambrinidis
– ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen henkilötietojen suojaamista, sanan- ja tiedonvälityksen vapautta sekä yksityis- ja perhe-elämän suojaa koskevat artiklat,
– having regard to the European Convention on Human Rights and the Charter of Fundamental Rights, and in particular the clauses thereof relating to the protection of personal data, freedom of expression and information and respect for private and family life,
– ottaa huomioon viimeaikaiset aloitteet vakavan rikollisuuden ja terrorismin paljastamiseksi ("Check the web" -hanke) ja viimeaikaisen ehdotuksen terrorismin torjunnasta 13. kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS muuttamiseksi, kuten myös ehdotuksen henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY tarkistamiseksi,
– having regard to the recent initiatives for the detection of serious crime and terrorism (‘Check the Web’ project) and the recent proposal to amend Council Framework Decision 2002/475/JHA of 13 June 2002 on combating terrorism, as well as the proposal for a review of Directive 2002/58/EC concerning the processing of personal data and the protection of privacy in the electronic communications,
– ottaa huomioon Euroopan neuvoston, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) ja Yhdistyneiden kansakuntien (YK) tekemän työn niin rikollisuuden ja verkkorikollisuuden torjumisen kuin myös perusoikeuksien ja -vapauksien kunnioittamisen puolesta myös internetissä,
– having regard to the work undertaken in the Council of Europe (CoE), the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) and the United Nations (UN), both as concerns combating crime and cyber‑crime and as concerns the protection of fundamental rights and freedoms, including on the Internet,
– ottaa huomioon eurooppalaisten tuomioistuinten ja kansallisten perustuslakituomioistuinten viimeaikaiset tuomiot ja erityisesti Saksan perustuslakituomioistuimen (BVerfG) tuomion, jossa tunnustetaan erillisoikeus tietotekniikkajärjestelmien luottamuksellisuuden ja koskemattomuuden suojelemiselle,
– having regard to the most recent judgments of the European Courts and national constitutional courts in this field, and in particular the Judgment of the German Federal Constitutional Court recognising a distinct right to the protection of confidentiality and the integrity of information technology systems,
A. toteaa, että internetistä on tullut maailmanlaajuisesti erityisen tärkeä väline sananvapauden käytölle ja taloudellisen toiminnan kehitykselle; katsoo, että tässä yhteydessä on erityisen tärkeää, ettei rikollisuuden eikä julkisten tai yksityisten toimijoiden vallan väärinkäytön torjunta rajoita internetin mahdollisuuksia,
A. whereas the Internet has become a key instrument at world level for exercising freedom of expression and developing business activities; whereas these circumstances make it all the more crucial, in the course of combating crime and also abuses of public and private powers, not to limit the potential of that instrument,
B. toteaa, että internet-ilmiötä on sen maailmanlaajuisen ulottuvuuden, nopean kehityksen ja teknisen erityisyyden takia vaikea valvoa yksinomaan kansallisella lainsäädännöllä ja että aloitteita pitäisi tehdä nimenomaan kansainvälisellä tasolla yksilön turvallisuutta koskevien oikeuksien sekä yksilön vapautta ja yksityiselämää suojaavien oikeuksien turvaamiseksi,
B. whereas the worldwide scope, rapid development and specific technical characteristics of the Internet make it difficult to supervise through national legislation alone, and initiatives should be taken, not least at international level, to protect the rights of individuals in terms of both their security and their freedoms and protection of their private lives,
a) kansallisten lainsäädäntöjen harmonisoinnin mahdollistamiselle Euroopan unionin sisällä koskien vaatimuksia perusoikeuksien suojelemista internetissä,
a) facilitate a gradual alignment in the EU of national legislation concerning the requirements relating to the protection of fundamental rights on the Internet,
b) keskustelun vahvistamiselle kansallisten ja eurooppalaisten lainsäätäjien kuten myös kansallisten ja eurooppalaisten tuomioistuinten välillä,
b) take steps to intensify the dialogue between national and European legislators and between national and European courts,
c) keskustelun edistämiselle kaikkien internetissä toimivien ja sen vaikutuspiirissä olevien, erityisesti internet-operaattoreiden ja käyttäjien välillä,
c) promote the dialogue between all those involved in and affected by the Internet, and particularly Internet operators and users,
d) tarvittavien sopimusten solmimisen edistämiselle kansainvälisellä tasolla kahdenvälisissä (erityisesti transatlanttiset suhteet) ja monenvälisissä (Euroopan neuvoston, OECD:n ja YK:n puitteissa tehtävät aloitteet) suhteissa;
d) promote conclusion of the necessary international agreements, both at a bilateral (and notably Transatlantic) and at a multilateral level (CoE, OECD and UN initiatives);
A. ottaa huomioon, että internet on merkittävä ja ainutlaatuinen työkalu, joka myötävaikuttaa muun muassa ilmaisunvapauden kehittämiseen ja edistämiseen, näkemysten muovautumiseen, kulttuurin ja tiedon levittämiseen sekä taloudellisten toimintojen kehittämiseen,
A. whereas the Internet constitutes an important and unique tool, which contributes, inter alia, to the development and promotion of freedom of expression, the formation of opinions, the dissemination and promotion of culture and knowledge, and the development of economic activities,
1. pitää myönteisenä internetiä ja muita viestintätekniikkoja käyttävien lasten suojelemista koskevan monivuotisen yhteisöohjelman perustamista ja toivoo, että se pannaan mitä pikimmin täytäntöön;
Welcomes the adoption of a multiannual Community programme on the protection of children using the Internet and other communication technologies and hopes that it will be implemented at the earliest opportunity;
3. tunnustaa, että internetin laaja käyttö voi tuoda mukanaan merkittäviä taloudellisia ja sosiaalisia etuja ja myötävaikuttaa merkittävästi sisämarkkinoiden saattamiseen valmiiksi; katsoo, että aina on kuitenkin turvattava kaikki yksityisten ihmisten perusoikeudet Euroopan perusoikeuskirjan pohjalta ja suojeltava niitä sekä turvattava oikeudenmukainen tasapaino kaikkien asianosaisten oikeuksien ja vapauksien välillä;
Recognises that widespread use of the Internet may bring significant economic and social benefits and contribute significantly to the completion of the internal market; considers, however, that measures must be taken to ensure that all the fundamental rights of persons, based on the Charter of Fundamental Rights of the European Union, are always safeguarded and protected and that there is a fair balance between the rights and the freedoms of all parties concerned;
toimintoperusteisesta budjetoinnista ja toimintojohtamisesta talousarviomäärärahojen kohdentamisen hallinnointivälineenä
on the ABB-ABM method as a management tool for allocating budgetary resources
– ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön ( A6‑0104/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6‑0104/2009 ),
A. palauttaa mieliin, että Euroopan unionin toimielimet hyväksyivät toimintojohtamisen, toimintoperusteisen budjetoinnin sekä strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin kierroksen hallinnonuudistusta koskevan vuoden 2000 valkoisen kirjan jälkeen (Neil Kinnockin toteuttamat uudistukset) osana uusia pyrkimyksiä kohti komission ja yleensä EU:n ohjelmien entistä tulossuuntautuneempaa hallinnointia,
A. whereas Activity Based Management (ABM), Activity Based Budgeting (ABB), and the Strategic Planning and Programming cycle (SPP) were adopted by the EU institutions following the White Paper on reform in 2000 ( 'Kinnock reforms'), as part of a new drive towards a more performance-oriented management of the Commission and of EU programmes in general,
B. huomauttaa, että kyseiset käsitteet otettiin siten käytännössä käyttöön Romano Prodin komission ja sen kaudeksi 2000–2005 vahvistettujen viisivuotisten strategisten tavoitteiden aikana ja että niihin sisältyy sekä vuotuinen strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin kierros että vastaava toimintojohtamisen ja toimintoperusteisen budjetoinnin kierros määrärahapuolella,
B. whereas these concepts, in practice, were thus introduced during the Prodi Commission and its five-year strategic objectives for 2000-2005, comprising both an annual SPP cycle and a corresponding ABM/ABB cycle on the resource side,
C. toteaa, että kaikkien edellä mainittujen toimenpiteiden perimmäisenä tavoitteena oli epäilemättä varmistaa, että veronmaksajilta saatavia niukkoja määrärahoja käytetään mahdollisimman tehokkaasti sovittujen poliittisten painopistealueiden toteuttamiseksi siten, että toimintalinjojen ja määrärahojen kohdentamista koskevan prosessin välistä yhteyttä parannetaan, jolloin EU:n toimielinten piti ottaa käyttöön järjestelyjä, joiden avulla tämä voitaisiin toteuttaa epäbyrokraattisesti ja tehokkaasti,
C. whereas the ultimate goal of all this was undoubtedly to make sure that scarce resources emanating from the tax-payer would be used in the best way possible to reach a set of agreed political priorities by better linking policies and the resource allocation process, which meant that the EU institutions would have to put mechanisms in place to achieve this in an unbureaucratic and efficient way,
D. palauttaa mieliin, että uudistuksessa pyrittiin samalla tehostamaan talousarvion hallinnointia ja toteutusta, lisäämään toimintavapautta sekä määrittelemään entistä selkeämmin henkilökohtainen tilivelvollisuus ja vastuu,
D. whereas at the same time the reform aimed at more efficient management and implementation, greater freedom to act, and a clearer definition of personal accountability and responsibility,
E. huomauttaa, että budjettivallan käyttäjän mielestä oli luonnollisesti erittäin tärkeää käyttää niukat määrärahat tehokkaasti, ja katsoo, että nyt on tullut aika tarkastella tähänastista kehitystä ja antaa uusi kimmoke lisäparannuksille, jotta EU:n toimielinten käytettävissä olisi laadukkaita tulossuuntautuneita järjestelmiä,
E. whereas the budgetary authority naturally attached the highest importance to best use of scarce resources and now considers that the time has come to take stock of developments so far and to give new impetus to some further improvements that could endow the EU institutions with performance-oriented systems of high quality,
F. katsoo, että yleisessä lähestymistavassa ja asennoitumisessa näihin kysymyksiin on jo tapahtunut huomattavia myönteisiä muutoksia mutta että nykyisten määrärahojen hallinnoinnissa on vielä tuntuvasti parantamisen varaa,
F. whereas considerable positive changes have already taken place in terms of the overall approach and 'mind-set' concerning these issues but, at the same time, considerable scope for further improvements in the management of existing resources still exists,
2. huomauttaa, että byrokratian vaara komissiossa on yhä todellinen, sillä raskaita sääntöjä ja työläitä menettelyjä on edelleen runsaasti; kehottaa sen vuoksi kehittämään edelleen menettelyjä ja hallinnointia kaikilla tasoilla komissiossa;
2 Points out that there is still real danger of bureaucratisation of the Commission through the proliferation of burdensome rules and cumbersome procedures; therefore calls for further development of procedures and management at all levels in the Commission;
Komission sisällä
Within the Commission
24. katsoo, että olisi pyrittävä siihen, että vuotuisessa toimintastrategiassa otetaan järjestelmällisesti huomioon edellisten vuosien tulokset, ja siten myös vähentämään komission hallinnollista rasitetta;
Believes greater consideration should be given to making the Annual Policy Strategy an exercise by which the results of previous years are systematically taken into account, thereby also contributing to reducing the administrative burden on the Commission;
" Yhteiskunnalla on oikeus vaatia kaikilta julkisilta luottamusmiehiltä selvitystä heidän hallintotoimistaan."
"La Société a le droit de demander des comptes à tout agen t public de son administration"
(27.8.1789 annetun Ranskan vallankumouksen ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistuksen 15 artikla)
(Article 15 of the Declaration of the rights of Man and of the Citizen 27.8 1789)
Vuosien ajan EU:n hallinto- ja budjetointijärjestelmä perustui hyvin keskitettyyn ja "panosperusteiseen" lähestymistapaan, jossa sen enempää tulokset kuin kokonaisresurssit niiden saavuttamiseksi eivät olleet kovin selkeitä kenellekään.
For many years the EU system of management and budgeting was based on a very centralised and "input-based" approach, in which neither the subsequent results nor the overall resources needed to achieve them, were very clear to anyone.
Poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavat määrärahat ja henkilöresurssit hajaantuivat EU:n talousarvion eri osiin.
The financial and human resources needed to achieve set policy objectives were fragmented into different parts of the EU budget.
Tämä tarkoitti, että toimintakustannukset olivat yhdessä osassa talousarviota ja hallintokulut, henkilöstö ja juoksevat kulut mukaan luettuna, toisessa.
Notably, operational costs were in one part of the budget whereas all administrative costs, including staff and overheads, were in a different part.
Niinpä jos kansalaiset tai poliitikot halusivat tietää jonkun toimintalinjan kokonaiskustannukset, se oli melkeinpä mahdotonta ja siihen tarvittiin asiantuntijan apua.
Therefore, when citizens or politicians wanted to find out the total cost for any specific policy it was nearly impossible and required specialist help.
Tämä oli totta myös, mitä tulee siihen, saavutettiinko kyseisellä toiminnalla todellakin asetetut tavoitteet vai ei.
This was also true with regard to whether the policies/actions in question had actually achieved the set policy objectives or not.
Aivan liian paljon huomiota kiinnitettiin (ja tietyssä määrin yhä kiinnitetään) panoksiin tulosten sijasta.
Far too much attention was (and, to a certain extent, still is) given to the "inputs" rather than the "outputs".
Ns. Kinnockin vuoden 2000 uudistusta koskevan valkoisen kirjan jälkeen käyttöönotetuilla strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin (SPP) järjestelmällä ja toimintojohtamisella (ABM) samoin kuin toimintoperusteisella budjetoinnilla pyrittiin puuttumaan tähän tilanteeseen muuttamalla perusteellisesti tapa, jolla EU:n toimielimet määrittelevät, priorisoivat ja arvioivat eri toimintalinjoja (saavutettavia poliittisia tavoitteita) ja määrittelevät selkeästi tarvittavat kokonaisresurssit (toiminnalliset ja hallinnolliset).
The Strategic Programming and Planning (SPP) system and Activity Based Management (ABM), as well as Activity Based Budgeting (ABB), which were introduced following the White paper on the so-called Kinnock reform in 2000, all sought to remedy this situation by fundamentally changing the way EU Institutions identify, prioritise and evaluate the various policies (political objectives to achieve) and clearly identify the overall resources (operational + administrative) needed.
Halutut parannukset voidaan periaatteessa tiivistää seuraavasti:
Basically, the improvements aimed for can be summarised as follows:
– painopistealueiden ja toivottujen vaikutusten parempi määrittely
- Better identification of priorities and desired impact