natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ottaa huomioon kuudennen puiteohjelman (2002–2006) jälkiarviointia koskevan asiantuntijaryhmän laatiman raportin (Rietschelin raportti) ja asiasta annetun komission tiedonannon ( KOM(2009)0210 ),
– having regard to the Expert Group Report ‘Ex-post Evaluation of the Sixth Framework Programmes (2002-2006)’ (‘the Rietschel Report’) and the subsequent Commission Communication ( COM(2009)0210 ),
– ottaa huomioon 26. toukokuuta 2010 annetun komission tiedonannon "Pitääkö valvontaa lisätä vai vähentää?
– having regard to the Commission Communication of 26 May 2010 entitled ‘More or less controls?
Virheriskin ja valvonnasta aiheutuvien hallintokustannusten oikea tasapaino" ( KOM(2010)0261 ),
Striking the right balance between the administrative costs of control and the risk of error’ ( COM(2010)0261 ),
– ottaa huomioon neuvoston 3. joulukuuta 2009 antamat päätelmät "Suuntaviivoja eurooppalaisen tutkimuksen ja tutkimukseen perustuvan innovoinnin tulevien painopisteiden määrittelemiseksi vuoden 2010 jälkeisessä Lissabonin strategiassa" sekä kilpailukykyneuvoston 26. toukokuuta 2010 antamat päätelmät "Yksinkertaistetut ja tehokkaammat Euroopan tutkimusta ja innovointia tukevat ohjelmat",
– having regard to the Council conclusions on ‘guidance on future priorities for European research and research-based innovation in post-2010 Lisbon strategy’, adopted on 3 December 2009, and the Competitiveness Council conclusions on ‘simplified and more efficient programmes supporting European Research and Innovation’, adopted on 26 May 2010,
– ottaa huomioon Berliinin julistuksen tietämyksen avoimesta saatavuudesta luonnontieteiden ja humanististen tieteiden alalla,
– having regard to the Berlin declaration on Open Access to Knowledge in the Sciences and Humanities,
– ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä talousarvion valvontavaliokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot ( A7‑0274/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committees on Budgetary Control and Regional Development ( A7‑0274/2010 ),
A. toteaa, että seitsemäs puiteohjelma on maailman suurin ylikansallinen tutkimuksen ja kehittämisen ohjelma ja että se on ratkaiseva elementti Euroopan tutkimusalueen luomisessa ja EU 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa,
A. whereas the Seventh Framework Programme (FP7) is the largest transnational R&D programme in the world and a critical element in the realisation of a European Research Area and the fulfilment of objectives of the EU2020 strategy,
B. katsoo, että tutkimus edistää keskeisellä tavalla talouskasvua, työpaikkojen syntymistä ja ympäristöystävällistä ja kestävää energiaa,
B. whereas research provides a fundamental contribution in terms of economic growth, job creation and green and sustainable energy,
C. katsoo, että puiteohjelma edellyttää tutkimuksessa sovellettavia tiukimpia osaamista, vaikuttavuutta ja tehokkuutta koskevia vaatimuksia, jotta parhaat tieteentekijät saadaan houkuteltua Eurooppaan ja pysymään Euroopassa ja jotta edistetään innovatiivisempaa ja tietoon perustuvaa EU:n taloutta, joka kykenee globaaliin kilpailuun,
C. whereas the FP requires the highest standards of excellence, efficacy and efficiency in research to attract and keep the best scientists in Europe and foster a more innovative and knowledge-based EU economy able to compete in a global economy,
D. katsoo, että kansallisen, alueellisen ja eurooppalaisen tutkimuspolitiikan koordinointi on edelleen vähäistä, mistä aiheutuu huomattavia esteitä pyrittäessä kustannustehokkaisiin ratkaisuihin,
D. whereas there is still limited coordination between national, regional and European research policies, which causes major obstacles to achieving cost-effective solutions,
E. katsoo, että kuudenteen puiteohjelmaan verrattuna tehdyistä parannuksista huolimatta nykyiselle seitsemännen puiteohjelman toteuttamiselle antavat leimaa liiallinen byrokratia, alhainen riskinsietokyky, tehottomuus ja tarpeettomat viivästykset, jotka saavat tiedeyhteisön, yliopistot, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, liike-elämän ja teollisuuden (etenkin pienemmät tutkimusalan toimijat, kuten pk-yritykset) selvästi karttamaan osallistumista,
E. whereas the current management of FP7 is, despite the improvements made in relation to FP6, still characterised by excessive bureaucracy, low risk tolerance, poor efficiency and undue delays that act as a clear disincentive to the participation of the research community, academia, civil society organizations, businesses and industry (especially smaller research actors, including SMEs),
F. toteaa, että kaikki sidosryhmät pyytävät sääntöjen ja menettelyjen yksinkertaistamista ja yhdenmukaistamista edelleen siten, että yksinkertaistaminen ei ole sinällään tavoite vaan keino varmistaa EU:n tutkimuksen rahoituksen houkuttelevuus ja saatavuus ja tutkijoiden itse prosessiin kuluttaman ajan lyheneminen,
F. whereas all stakeholders are calling for further simplification and harmonisation of rules and procedures, with simplification not an objective per se , but rather a means to ensure the attractiveness and accessibility of EU research funding , and to reduce the time that researchers have to invest in the process itself,
G. katsoo, että tulosperusteinen rahoitus saattaa rajoittaa tutkimushankkeet vähemmän riskialttiisiin ja markkinasuuntautuneisiin hankkeisiin ja tutkimukseen, mikä haittaisi EU:n pyrkimyksiä osaamiseen pioneeritutkimuksessa ja innovoinnissa,
G. whereas result-based funding might limit the scope of the research projects to less risky projects and research orientated towards the market, something that would hamper the EU in pursuing excellence in frontier research and innovation,
H. katsoo, että tutkimus ja innovointi on erotettava selvästi toisistaan kahtena erillisenä prosessina (tutkimus on sijoituksen muuntamista tietämykseksi ja innovointi on tietämyksen muuntamista sijoitukseksi),
H. whereas research and innovation need to be clearly distinguished as two different processes (research is turning investment into knowledge and innovation is turning knowledge into investment),
I. katsoo, että nykyinen yksinkertaistamisprosessi osuu ratkaisevaan ajankohtaan, koska se antaa vauhtia seitsemännen puiteohjelman väliarvioinnille ja tulevan kahdeksannen puiteohjelman valmisteluille,
I. whereas the current simplification process comes at a crucial moment, providing impetus for the Midterm Review of FP7 and for the preparations of the forthcoming FP8,
J. katsoo, että nykyisen seitsemännen puiteohjelman ja tulevien puiteohjelmien suunnittelun ja toteutuksen on perustuttava yksinkertaisuuden, vakauden, avoimuuden, oikeusvarmuuden, johdonmukaisuuden, osaamisen ja luottamuksen periaatteisiin,
J. whereas the design and implementation of the current FP7 and future Framework Programmes must be based on the principles of simplicity, stability, transparency, legal certainty, consistency, excellence and trust,
2. muistuttaa, että vaikka yksinkertaistamisprosessi on tärkeä, se on vain yksi tarvittavista uudistuksista, joilla kohennetaan EU:n tutkimuksen rahoitusta;
Draws attention to the fact that, despite the importance of the simplification process, it is only one of the necessary reforms required to improve EU research funding;
4. kehottaa komissiota paneutumaan varainhoitoasetuksen nykyiseen uudistamiseen, jolla pyritään seuraaviin päämääriin: nykyisen oikeudellisen kehyksen johdonmukaisuuden lisääminen, säännösten vähentäminen, selkeys, yksiselitteisyys ja hallittavuus; edellyttää siksi, että osallistumissäännöt sisällytetään varainhoitoasetukseen;
Calls on the Commission to contribute to the present reform of the Financial Regulation, which pursues the following aims: increase of coherence in the present legal framework; reduction of provisions; clarity, unambiguousness and manageability; to this end, calls for the incorporation of the Rules for Participation into the body of the Financial Regulation;
hallinnoinnin ja rahoituksen pragmaattinen yksinkertaistaminen
A pragmatic shift towards administrative and financial simplification
laadun, saatavuuden ja avoimuuden merkittävä parantaminen
A radical shift towards improv ing quality, accessibility and transparency
(a) Siirtyminen tiedeperusteiseen lähestymistapaan
( a) Moving to a ‘ science-based ’ approach
(b) Ajan optimoiminen
( b) Optimising time
42. katsoo, että yhteisten perusperiaatteiden yksilöintiä suosiva lähestymistapa ei saisi vaarantaa kansallisia eettisiä vaihtoehtoja ja erityispiirteitä tutkimusasioissa;
Believes that the approach aimed at favouring the identification of common basic principles should not prejudice national ethical options and specificities in the matter of research;
(c) Käyttäjäkeskeinen lähestymistapa ohjelmaan pääsyn yhteydessä
( c) Shifting to a ‘ user-centred ’ approach in terms of access
Ohjelmien ja välineiden synergia
Synergies of programmes and instruments
Tulevaa kahdeksatta puiteohjelmaa varten saadut kokemukset
Lessons to be drawn for the future FP8
Tiede, koulutus ja innovaatio ovat talouskasvun ja työpaikkojen syntymisen pilareita.
Science, education and innovation are pillars of economic growth and job creation.
Euroopan on investoitava innovaatioon, jos se aikoo kehittää uusia tuotteita ja palveluja.
Europe must invest in innovation if it is to develop new products and services.
Näiden avulla luodaan uusia työllistymisen ja kasvun lähteitä, mikä lisää Euroopan kilpailukykyä ja parantaa elämänlaatua.
These will create new sources of employment and growth, something that will both render Europe more competitive and improve its quality of life.
Innovaatio edellyttää kuitenkin tutkimusta.
Innovation, however, requires research.
Tutkimus ja innovaatio muodostavat Euroopan unionin Eurooppa 2020 -aloitteen ytimen.
Research and innovation are at the heart of the European Union’s Europe 2020 initiative.
Euroopan tutkimus- ja innovaatio-ohjelmia ja etenkin tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmaa koskevat hakemukset ja talousarviot ovat paisuneet vuosien mittaan.
The European Research and Innovation programmes, in particular the Framework Programme for Research, Technological Development and Demonstration Activities, have grown in scope over the years both in terms of their applications and the size of their budgets.
Rahoitusta koskevien hakemusten määrän lisääntymiseen on reagoitu valvontamekanismien kasvattamisella, jotta EU:n varojen asianmukainen käyttö voidaan varmistaa.
The increase in the number of applications for funding has been met with a parallel growth in control mechanisms in an attempt to ensure the proper use of EU funds.
Useammat säännöt ja hallintomenettelyt ovat kuitenkin vaikeuttaneet sitä, että prosessiin suhtauduttaisiin luottavaisesti.
More rules and administrative procedures, however, have meant that it is increasingly difficult to approach the process with confidence.
Etenkin pienempien organisaatioiden – pk-yritysten, huipputekniikkaa valmistavien uusien yritysten ja pienempien laitosten, yliopistojen ja tutkimuskeskusten – on erityisen vaikea selvitä tästä monimutkaisuudesta.
It is particularly difficult for smaller organisations – SMEs, high tech start ups and smaller institutes, universities and research centres – to cope with this complexity.
Tutkimusyhteisö edellyttää pikaista sääntöjen ja menettelyjen yhdenmukaistamista ja taloudellista vastuuvelvollisuutta koskevien vaatimusten yleistä yksinkertaistamista.
The research community urgently calls for a harmonization of the rules and procedures and a general simplification of the financial accountability requirements.
Vastikään 13 000 tutkijaa allekirjoitti vetoomuksen, että EU:n tutkimusrahoitusta on yksinkertaistettava ja että luottamusta on lisättävä.
Recently, 13.000 researchers put their name to a petition requiring more simplification and trust in EU research funding.
Tämä on yleinen näkemys tutkijoiden ja korkeakoulumaailman ja teollisuuden edustajien keskuudessa.
This is a generalized feeling amongst researchers, academics and industry members.
On varmasti tarpeen yksinkertaistaa mekanismeja, jotka koskevat tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmia, eli seitsemättä ja kahdeksatta puiteohjelmaa, ja kaikkia komission tiede- ja innovaatio-ohjelmia.
It is certainly necessary to simplify the mechanisms involved in the Framework Programmes for Research, Technological Development and Demonstration Activities, FP7 and FP8 and all the European Commission Science and Innovation programmes.
Nykyinen järjestelmä olisi korvattava sellaisella, jossa hakijoihin luotetaan paremmin.
The current system should be replaced by a system that places greater trust in the applicants.
Tähän voitaisiin päästä yksinkertaistamalla hankkeiden rahoitus- ja hallintoseikkojen seurantaa samalla kun vahvistetaan tieteen ja teknologian arviointiprosessia.
A way ahead would be to simplify the monitoring of financial and administrative aspects to projects whilst reinforcing the scientific and technological assessment process.
Tämä edellyttää vertaisarviointia ja osaamiseen perustuvien kriteerien soveltamista arvioinnissa.
This supposes peer review and, with it, the application of excellence based criteria to assessment.
Kaikkiin rahoitustapahtumiin sisältyy tietenkin jonkinlainen riski, mutta liiallinen huoli tämän riskin hallinnasta saattaa hallinnollisen valvonnan vuoksi kasvattaa prosessin kokonaiskuluja.
Of course, all financial transactions involve a degree of risk but excessive concern about controlling this risk through administrative supervision can actually increase the overall cost of the process.
Olisi ensinnäkin voitava sietää suurempia riskitasoja (ja virtaviivaistaa siten byrokraattista valvontaa) ja toiseksi on luotettava enemmän tiedeyhteisöön ja liikemaailmaan.
It should be possible to, firstly, tolerate higher levels of risk (thus streamlining bureaucratic control) whilst, secondly, placing more confidence in the scientific and business community.
Luottamus ja valvonta – riskinotto ja riskiin sisältyvät vaarat – on tasapainotettava varmistamalla EU:n tutkimusrahoituksen moitteeton varainhoito.
It is necessary to strike a balance between trust and control – between risk taking and the dangers that risk involves – in ensuring the sound financial management of EU research funds.
Tutkimusrahoitusta ja hallintoa on todella kohennettava ja virtaviivaistettava.
There is a real demand for improvement and streamlining of research funding and administration.
Nykyisellään sovelletaan erilaisia sääntöjä ja menettelyjä puiteohjelman eri välineisiin, eri laitoksiin (yliopistot, tutkimuskeskukset, teollisuus ja pk-yritykset) ja erityyppisiin toimintoihin (esimerkiksi hallinnointi, tutkimus ja demonstrointi).
At present, there are different rules and procedures for different instruments of the Framework Programme, for different kinds of institution (universities, research centres, industry and SMEs) and for different types of activity (e.g. management, research, demonstration).
Tämä kolmiulotteinen malli (välineet, laitokset ja toiminnot) kietoutuvat useisiin sääntöjen ja menettelyjen samankeskisiin kerrostumiin.
This three-dimension matrix (instruments, institutions and activities) is contained within a number of concentric layers of rules and procedures.
Nämä kerrostumat koostuvat osallistumista koskevista säännöistä, erityisohjelmista, varainhoitoasetuksesta, siedettävästä virheriskistä ja henkilöstösäännöistä, jotka vaikuttavat puiteohjelmaan välittömästi tai välillisesti.
This layers are made up of rules of participation, specific programmes, financial regulation, tolerable risk of error and staff regulation that directly or in an indirectly influence the Framework Programme.
Esittelijä pitää komission tiedonantoa tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta myönteisenä.
The rapporteur welcomes the communication ‘Simplifying the Implementation of the Research Framework Programmes’.
Siinä esitetään vakavasti otettava ja luova uudistussuunnitelma, jolla poistetaan monia tutkimuksen puiteohjelmaan osallistuneiden kokemia hankaluuksia.
This sets out a serious and creative plan for a reform addressing many of the difficulties experienced by participants in the research Framework Programs.
Ehdotettujen muutosten suhde nykyiseen varainhoitoasetukseen on kuitenkin epäselvä.
However, the relation of the proposed changes to the existing financial regulation is unclear.
Eräät komission ehdottamat muutokset edellyttävät muutoksia varainhoitoasetukseen.
Some of the measures proposed by the Commission require changes in the financial regulation.
Jotkut niistä edellyttävät taas muutoksia osallistumista koskeviin sääntöihin tai puiteohjelman erityisohjelmia koskeviin sääntöihin.
Others require changes in the rules for participation or in the rules of the specific programmes of the Framework Programme.
Eräät toimet taas edellyttävät muutoksia kaikkialle tai sitten niistä ei aiheudu muutoksia.
Finally, some measures require changes across the board or no changes at all.
Esittelijä on huolissaan rahoituksen ja tulosten välisestä yhteydestä.
Secondly, the rapporteur is concerned about the link between funding and results.
Toisaalta on syytä arvostaa komission avoimuutta kun se on harkinnut uudelleen tutkimusohjelmiensa rahoitussääntöjä.
On the one hand, the openness of the European Commission to reconsidering the funding rules of its research programs is appreciated.
Muutoksia on kuitenkin harkittava huolellisesti ja ajatuksen kanssa ja tällöin on otettava huomioon rahoitusta ja hallintoa koskevat motiivit ja rahoituksen saajille koituvat seuraukset sekä mahdollinen vaikutus itse tutkimuksen ja innovaation laatuun.
However, changes are to be considered carefully and thoughtfully, taking into account not only financial and administrative motives and consequences for beneficiaries, but also the possible impact on quality of research and innovation itself.
Esittelijä pelkää myös, että tulosperusteisen rahoituksen malli saattaa johtaa riskittömämpiin hankkeisiin ja markkinalähtöiseen tutkimukseen.
The rapporteur is also concerned that the option for result-based funding might lead to less risky projects and more close to market research.
Eurooppa tarvitsee lisää innovaatiota, mutta pioneeritutkimuksen on pysyttävä innovaation perustana.
Europe needs more innovation but we have to maintain frontier research as the basis for innovation.
Lisäksi innovaatiota ei ole ilman tutkimusosaamista.
Moreover without excellence in research there is no innovation.
Esittelijä suosittelee painokkaasti tutkimusrahoituksen saatavuuden yksinkertaistamista.
The rapporteur strongly urges the simplification of access to funding for research.
Kaikkien sidosryhmien välille on kehitettävä vastavuoroisen luottamuksen ilmapiiri.
It is necessary to develop a culture of reciprocal confidence involving all stakeholders.
Näin tehostetaan tutkimusta ja innovaatiota samalla kun Euroopasta tehdään houkuttelevampi paikka asua ja työskennellä.
This will enhance research and innovation whilst making Europe a more attractive place to live and work
Niinpä tämä mietintö on aidosti merkittävä ja kiireellinen.
As a result, this report has genuine relevance and urgency.
Se on oikeaan aikaan annettu, sillä olemmehan juuri aloittamassa seitsemännen puiteohjelman väliarviointia ja käynnistämässä kahdeksannen puiteohjelman valmistelut.
It is particularly timely, given that we are now just about to begin the interim evaluation of the FP7 and to start on the preparation for the FP8.
Mietinnöllä luodaan vakaa kivijalka myöhemmälle toiminnalle.
The report is intended to provide a firm foundation upon which we can subsequently build.
EU:n tutkimusrahoitusjärjestelmän monimutkaisuuden vähentämisellä ja yksinkertaistamisella pitäisi vaikuttaa myönteisesti lähinnä sidosryhmiin.
The reduction of the complexity and simplification of the EU research funding landscape should have a positive impact mainly on the stakeholders.
Euroopan parlamentti kiinnitti vuoden 2007 vastuuvapauden myöntämistä koskevassa päätöslauselmassaan huomiota siihen, että moninaisuutta on lisättävä.
The European Parliament, in its discharge resolution for 2007, drew attention to the increase in diversity.
Se vaati myös rahoituksen saajien ongelmien, kuten avoimuuden puutteen, arviointia.
It also called for an assessment of the problems for the beneficiaries, including lack of transparency.
Yksinkertaistamisprosessin olisi luotava osallistujille vakautta ja oikeusvarmuutta.
The simplification process should provide stability and legal certainty for the participants.
Siksi taloudellisen vastuuvelvollisuuden yksinkertaistaminen edellyttää, että Euroopan tutkimusrahoituksessa sovelletaan selvemmin luottamukseen perustuvaa ja riskejä paremmin sietävää lähestymistapaa.
Therefore, the simplification of financial accountability requires a more trust-based and risk-tolerant approach in European research funding.
Tähän kuuluu rahoituksen saajien tavanomaisten kirjanpidon ja hallinnoinnin periaatteiden ja käytänteiden hyväksyminen edellyttäen, että ne ovat kansallisten viranomaisten hyväksymiä ja sertifioimia.
This involves acceptance of the usual accounting and management principles and practices of the beneficiary provided they are in accordance with and certified by national authorities.
Siihen kuuluu kansallisten viranomaisten kustannuslaskentatavoille tekemien tarkastusten ja sertifikaattien hyväksyminen sekä rahoitusvalvonta, jolla pyritään turvaamaan julkiset varat ja torjumaan petoksia.
It also entails acceptance of audits and certificates on the methodology provided by national authorities as well as financial control aiming to safeguard public funds and combat fraud.
Yhden ainoan tarkastuksen lähestymistapa ja yhden ainoan elimen tekemä reaaliaikainen tarkastus antaisivat rahoituksen saajille mahdollisuuden oikaista järjestelmävirheet.
The ‘single audit approach’ and real-time auditing, performed by a single entity, would allow beneficiaries to correct any systemic error.
Kunkin toimenpiteen yhteydessä on ilmoitettava, edellyttääkö se varainhoitoasetuksen, osallistumista koskevien sääntöjen tai erityisohjelmien muuttamista vai ei.
For each measure, it is necessary to stipulate whether a change in the financial regulation or in the rules for participation or in the specific programmes is required or not.
Lisäksi on ilmoitettava, aiotaanko toimenpidettä soveltaa seitsemänteen puiteohjelmaan vai ainoastaan kahdeksanteen.
Moreover it is necessary to stipulate if the measures are to be applied to FP7 or only to FP8.
Esittelijä ehdottaa, että seitsemättä puiteohjelmaa koskevat toimet otetaan käyttöön vaiheittain, jotta puiteohjelman suunnassa ei tapahdu äkillisiä ja tuntuvia muutoksia.
For FP7, the rapporteur is in favour of phasing these changes in gradually in order to avoid sudden drastic changes in direction within the same framework program.
Esittelijä kannattaa myös ajatusta, että eri rahoitusjärjestelmissä vähennetään rahoitusprosenttien yhdistelmien määrää ja menetelmiä välillisten kustannusten määrittämiseksi.
The rapporteur also supports the idea of reducing the combination of funding rates and indirect costs calculation methods across financing schemes.
Yliopistojen, tutkimusorganisaatioiden ja teollisuuden rahoitusprosenttien ja välillisten kustannusten laskentamallien olisi kuitenkin oltava erilaisia.
However, the funding rates and indirect costs calculation models should be different for universities, research organizations and industry.
Syynä tähän on se, että näiden tahojen kustannukset poikkeavat toisistaan huomattavasti.
The reason for this is that costs differ considerably between these kinds of entities.
Erityyppisten toimintojen rahoitusprosenttien olisi oltava erilaisia.
Funding rates should be different for different types of activities.
Sääntöjen yhdenmukaistaminen olisi kohdennettava lähinnä eri välineisiin.
Harmonisation of rules should be mainly targeted at the different instruments.
Esittelijä katsoo myös, että pienemmät konsortiot ja yksinkertaisempien keskusmekanismien käyttö yksinkertaistaa menettelyjä.
Furthermore, the rapporteur is of the opinion that smaller consortia and the use of simpler central mechanisms will lead to simplified procedures.