natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Katsooko komissio, että kyseinen laki on selvästi ristiriidassa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevien direktiivien kanssa, joissa kyseiset valtuudet myönnetään nimenomaan työlääketieteen asiantuntijoille?
Does the Commission not consider this law to be in flagrant breach of the EU directive on health and safety in the workplace, under which this competence is reserved for doctors specialising in labour medicine?
Katsooko komissio myös, että ehkäisevän terveydenhuollon, oikeuslääketieteen ja vakuutuslääketieteen asiantuntijat voivat harjoittaa ammattiaan ainoastaan kotimaassaan, koska heidän koulutustaan ei ole tunnustettu Euroopan laajuisesti, toisin kuin on työlääketieteen asiantuntijoiden laita?
Does the Commission not consider further that doctors specialising in hygiene and preventive medicine or legal and insurance medicine should be allowed to practice at national level only, given that their training, unlike that of specialists in labour medicine, is not recognised at European level?
Ottaen lisäksi huomioon, että ehkäisevän terveydenhuollon ja oikeuslääketieteen asiantuntijoiden koulutuksessa käsitellään vähän työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia asioita, katsooko Euroopan komissio, että edellä mainitun 1 a pykälän soveltaminen voisi olla vaarallista työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta?
In addition, given the deficiencies of the existing training arrangements for specialists in hygiene and legal medicine as far as workplace health and safety is concerned, does the Commission not consider that the implementation of the above-mentioned Article 1a could jeopardise employees' health and safety?
Mitä komissio aikoo tehdä estääkseen yhteisön oikeuden rikkomisen edellä mainitussa asiassa?
What action does the Commission intend to take to deal with this breach of Community law?
Komissiolle toimitettiin äskettäin kantelu, jonka mukaan Italian senaatin asetus N:o 824 on ristiriidassa yhteisön lainsäädännön kanssa.
The Commission has just received a complaint alleging that Act No 824 adopted by the Italian Senate is in breach of Community law.
Komissio aikoo tehdä asiaa koskevista säädöksistä yksityiskohtaisen tutkimuksen ja antaa arvoisalle parlamentin jäsenelle täydentävän vastauksen tutkimustuloksista.
The Commission will undertake a detailed analysis of the legislation in question and will then provide the Honourable Member with a supplementary answer.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0190/02
WRITTEN QUESTION E-0190/02
esittäjä(t): Jan Mulder (ELDR) komissiolle
by Jan Mulder (ELDR) to the Commission
Aihe: Direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpano (nitraattidirektiivi)
Subject: Implementation of Directive 91/676/EEC (the Nitrates Directive)
Kyseisessä päätöslauselmassa pyydetään komissiolta tietoja tämän direktiivin tehottomuudesta.
In that resolution, the Commission was asked to explain why the Directive was not being implemented effectively.
Sen lisäksi siinä annetaan neuvoja direktiivin täytäntöönpanon kehittämiseksi.
Suggestions were also made for improvements to the implementation of that Directive.
Euroopan parlamentin mukaan jäsenvaltioiden tulisi saada tieteellisesti todistettujen syiden perusteella poiketa 170 kg N/ha:n rajasta sillä edellytyksellä, että 50 mg nitraatin määrä litrassa pohjavettä ei ylity millään ehdolla.
The European Parliament takes the view that, on scientifically justified grounds, Member States should be able to derogate from the limit of 170 kg N/ha, on condition that the 50 mg nitrate/l is not exceeded in groundwater under any circumstances.
Mitä komissio on tehnyt tämän parlamentin nitraatteja koskevassa päätöslauselmassa mainitun ehdon suhteen?
What action has the Commission taken on this issue set out in Parliament's resolution?
Parlamentti kehotti päätöslauselmassaan komissiota tutkimaan muusta kuin maataloudesta peräisin olevia pohjaveden nitraattipitoisuuden lähteitä.
In its resolution, the European Parliament urged the Commission to have a study carried out into the proportion of the nitrate content of groundwater coming from non-agricultural sources.
Onko tutkimus jo tehty?
Has that study been carried out?
Jos se on tehty, mitkä ovat sen tulokset?
If so, what were its findings?
Mitä nämä suuntaviivat pitävät sisällään ja ovatko ne jo tulleet voimaan?
What do those guidelines entail, and are they already in force?
Määritelläänkö näissä suuntaviivoissa missä syvyydessä pohjaveden nitraattipitoisuutta tulisi mitata?
Do the guidelines stipulate the depth at which the nitrate content of groundwater is to be measured?
Katsooko komissio, että kaikki jäsenvaltiot antavat tällä hetkellä objektiivisesti vertailukelpoista tietoa, niin että on mahdollista suoraan vertailla eri jäsenvaltioita?
Does the European Commission take the view that all the Member States are currently supplying objectively comparable statistics so that a direct comparison is possible between the Member States?
Vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12. joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (jäljempänä nitraattidirektiivi ) liitteessä III olevan 2 kohdan b alakohdan mukaan jäsenvaltioilla on jo nyt mahdollisuus poiketa raja-arvosta 170 kg N/ha/vuosi sillä ehdolla, ettei toimenpide vaikuta direktiivin tavoitteiden saavuttamiseen.
Pursuant to provisions of Annex III Paragraph 2 (b) of Council Directive 91/676/EEC of 12 December 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources (hereafter the Nitrates Directive), Members States already have the possibility to derogate from the limit of 170 kilogram Nitrate per hectare per year (Kg N/ha/year), on condition that this measure does not prejudice the achievement of the objectives of the Directive, which implies the condition that the concentration of 50 miligram per liter (mg/l) nitrates is not exceeded in groundwater under any circumstances.
Tämä merkitsee, että pohjaveden nitraattipitoisuus ei missään olosuhteissa ylitä arvoa 50 mg/l. Edellä mainittujen säännösten perusteella poikkeaminen on kuitenkin perusteltava objektiivisin perustein, joita ovat esimerkiksi pitkät kasvuajat, suuria typpimääriä kuluttavat kasvustot, pilaantumisalttiin alueen suuri nettosademäärä sekä maaperät, joiden denitrifikaatiokapasiteetti on poikkeuksellisen suuri.
In conformity with the above-mentioned provisions, however, the derogation must be justified on the basis of objective criteria including, for example, long growing season, crops with high nitrogen uptake, high net precipitation in the vulnerable zone, and soils with exceptionally high denitrification capacity.
Lisäksi asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava poikkeuslupapyynnöstä komissiolle, jonka on tarkasteltava esitettyjä perusteluja ja päätettävä asiasta direktiivin 9 artiklalla perustetun komitean (nitraattikomitean) lausunnon perusteella.
Moreover, the Member State concerned must inform the Commission, which is called upon to examine the justification presented and take a decision, following the opinion of the Committee established pursuant to provisions of Article 9 of the Directive (the Nitrates Committee).
Tähän mennessä kaksi jäsenvaltiota on ilmoittanut komissiolle poikkeuslupapyynnöstä: Tanska ja Alankomaat.
So far, two Member States have notified the Commission of a request for derogation: Denmark and the Netherlands.
Nitraattikomitea antoi äskettäin myönteisen lausunnon ehdotuksesta komission päätökseksi Tanskan pyynnöstä, ja ehdotusta koskeva kirjallinen menettely on käynnissä.
The Nitrates Committee has recently expressed a positive opinion on a Draft Commission Decision concerning the Danish request, and the corresponding written procedure is in progress.
Alankomaiden pyynnön osalta kaudella 2000—2001 perustettiin riippumaton asiantuntijaryhmä, jonka tarkoituksena on avustaa komissiota Alankomaiden viranomaisten esittämien teknisten perustelujen arvioinnissa.
For the Dutch request, an independent expert group has been set up in 2000/2001 with the aim of providing advice to the Commission on the technical justifications presented by the Dutch authorities.
Asiantuntijaryhmä antoi syyskuussa 2001 tieteellisiä neuvoja ja suosituksia, joiden tarkoituksena on välttää liiallista riskiä, että nitraatteja huuhtoutuu pohjaveteen tai jätevesiin Alankomaissa.
The expert group provided in September 2001 scientific advice and recommendations, in order to avoid excessive risk of nitrates leaching to groundwater or drainage waters in the Dutch context.
Asiantuntijaryhmän päätelmiä ja suosituksia käytetään pohjana laadittaessa asiaa koskevaa komission päätöstä, joka toimitetaan nitraattikomitealle lausuntoa varten heti, kun Alankomaiden kanssa päästään yhteisymmärrykseen suositusten soveltamisesta.
The conclusions and recommendations formulated by that expert group will be the basis for drafting a Commission Decision on the matter, to be submitted to the opinion of the Nitrates Committee, as soon as an agreement will be reached with the Netherlands on the application of these recommendations.
Typen eri lähteiden arviointi (kotitalous-, teollisuus- ja maatalouslähteet) on tehtävä kunkin pääasiallisen vesiesiintymän tasolla (pohjavesiesiintymä, järvi tai joen vesialue), ja se edellyttää merkittäviä analyysi- ja mallintamisvälineitä sekä paikallista seurantaa ja tilastoja.
The assessment of different nitrogen origins (domestic, industrial and agricultural sources) must be done at the level of each main water body (groundwater, lake, or river watershed), it implies important analytical and modelling tools, and local monitoring and statistics.
Nitraattidirektiivin 5 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan kunkin jäsenvaltion on tehtävä arviointi, jotta pilaantumisalttiiksi nimetyille alueille voidaan laatia toimintaohjelmat.
Pursuant to provisions of Article 5, paragraph 3(a), of the Nitrates Directive, such assessment is a specific task to be fulfilled by each Member State in order to establish action programmes in respect of designated vulnerable zones.
Joidenkin jäsenvaltioiden jo tekemän yleisarvion mukaan maatalouden osuus veteen joutuvasta typestä vaihtelee 50 prosentista (Belgia, Ranska) 70—80 prosenttiin (Saksa, Irlanti).
The general assessment already made by some Member States shows a contribution of agriculture to nitrogen fluxes in water between 50 % (Belgium, France) and 70-80 % (Germany, Ireland).
Laadittavina olevissa seurantaa koskevissa suuntaviivoissa , joita käsitellään kohdassa 3, määritetään, mitä välineitä alemmalla tasolla voidaan käyttää arvioinnin tarkentamiseksi.
The draft monitoring guidelines under elaboration, as referred to in point 3 below, identify the tools which can be used at a lower scale for a more precise assessment.
Pohjaveden tilan seuranta on niin ikään monimutkainen asia, ja sitä koskevia täydentäviä ehdotuksia esitetään seuraavassa nitraattikomitean kokouksessa kesäkuussa 2002.
Groundwater monitoring is a complex item as well, on which complementary proposals will be presented to the next Nitrates Committee in June 2002.
Jäsenvaltioiden vuotta 2000 koskevista raporteista ja tieteellisestä keskustelusta voidaan päätellä, että pääasiallisissa vesistöissä tarvitaan yleensä kaksitasoista seurantaa: —
From the year 2000 Member State reports and scientific discussions, it appears clearly that a two levels monitoring is generally necessary in main waterbodies: —
näytteenotto siinä syvyydessä, jossa pohjavesi valuu luonnollisesti pintaveteen tai josta sitä pumpataan ihmisten käyttöön, jolloin sen yleinen laatu ja suuntaukset voidaan määrittää;
sampling at the depth where groundwater drains naturally to surface water, or is pumped for human use, which gives its general quality status and trends;
näytteenotto ylemmissä kerroksissa (hapettuneet ensimmäiset metrit kyllästysvyöhykkeellä), jolloin voidaan nopeammin todeta maanviljelyskäytäntöjen vaikutus ja ehkäisevien toimenpiteiden vaikutus.
sampling in upper layers (oxygenated first meters of the saturated area), which shows more quickly the impact of farmers' practices and preventive measures impact.
Tämänsuuntainen ehdotus sisällytetään seurantaa koskeviin suuntaviivoihin ja esitetään seuraavalle nitraattikomitean kokoukselle.
A proposal in that direction, to be included in the monitoring guidelines, will be presented to the next Nitrates Committee.
Tilastojen luotettavuuden ja vertailtavuuden varmistamiseksi ehdotuksessa täsmennetään myös näytteenottovälejä, hydrogeologiset olosuhteet huomioon ottaen (esimerkiksi tiheämpi näytteenottovälit karstisessa maaperässä, jossa veden kierto on nopeampaa).
With the view to securing reliability and comparability of statistics, frequency of sampling will also be precised in that proposal, taking into account the hydrogeological context (e.g. increased frequency for karstic subsoil with quick circulation of waters).
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0208/02
WRITTEN QUESTION E-0208/02
Tiedotusvälineiden mukaan kymmeniä saharalaisia vankeja El Aaiúnin (Länsi-Sahara) surullisen kuuluisassa Mustassa vankilassa aloitti 24. joulukuuta nälkälakon vankilassa vallitsevien epäinhimillisten olosuhteiden takia.
According to media reports, on 24 December 2001 several score of the Saharan prisoners in the notorious black jail of El Aaiun (Western Sahara) began a hunger strike in protest against the inhuman conditions in which they are being held.
Todennäköisesti monia vangeista on kidutettu, pahoinpidelty ja eristetty täydellisesti ulkomaailmasta.
It appears that many of them have been subjected to torture, ill-treatment and total isolation from the outside world.
Vankien tukemiseksi heidän omaisensa järjestivät rauhanomaisen mielenosoituksen, jonka Marokon viranomaiset tukahduttivat väkivaltaisesti.
In support of them, their relatives held a peaceful march which was violently suppressed by the Moroccan authorities.
Länsi-Saharassa ihmisoikeuksien loukkaukset ovat raaistuneet, kun taas päinvastaisena hyvän tahdon eleenä Polisario-rintama päätti tammikuun 2. päivänä 2002 vapauttaa 115 marokkolaista sotavankia.
In total contrast to this reappearance of human rights violations in Western Sahara. the Polisario Front has simultaneously shown proof of its good will in its decision, on 2 January 2002, to release 115 Moroccan prisoners of war.
Mitä tietoja neuvostolla on edellä mainituista tapauksista?
What information can the Council supply on these developments?
Onko neuvosto ottanut yhteyttä Marokon hallitukseen asian selvittämiseksi ja pyytääkseen positiivisia toimenpiteitä?
Has the Council asked the Moroccan government for an explanation, and has it requested it to adopt positive measures?
Eikö neuvosto katso, että alueelle on tarpeen lähettää mahdollisimman pian tarkkailijavaltuuskunta tutkimaan tilannetta?
Does the Council not consider it necessary to send an observer mission as soon as possible to verify the state of affairs at ground level?
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0209/02
WRITTEN QUESTION E-0209/02
esittäjä(t): Ulpu Iivari (PSE) neuvostolle
by Ulpu Iivari (PSE) to the Council
Aihe: Vainajien kotiuttaminen EU:n sisällä
Subject: Return home of corpses within the EU
Kasvava joukko Euroopan unionin kansalaisia elää nykyisin muussa EU-maassa kuin kotimaassaan.
A growing number of Union citizens currently live in Member States other than their countries of origin.
Siitä seuraa, että yhä useampi unionin kansalainen kuolee muualla kuin kotimaassaan.
As a result, more and more are dying outside their home countries.
Nykyisin vainajien kotiuttamista valtiosta toiseen säätelevät Berliinin sopimus vuodelta 1937 sekä Euroopan neuvoston sopimus vuodelta 1973.
At present, the return home of corpses from one country to another is regulated by the Berlin agreement, dating back to 1937, and a Council of Europe Agreement, dating back to 1973.
Nämä sopimukset eivät ole nykyisin enää ajanmukaisia, koska ne perustuvat sellaiseen rajakontrolliin, jota ei enää ole.
These agreements are now out of date because they are based on border policing of a type that has ceased to exist.
Vallitseva tilanne aiheuttaa monenlaista viivytystä ja hankaluutta vainajan omaisille heidän surunsa keskellä.
The current situation is causing all kinds of delays and inconvenience for the grieving relatives of people who have died.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0211/02
WRITTEN QUESTION E-0211/02
esittäjä(t): Erik Meijer (GUE/NGL) neuvostolle
by Erik Meijer (GUE/NGL) to the Council
Aihe: Yhteisön laajentumista käsittelevän toimikunnan puheenjohtajaksi pyrkivän ehdokkaan odottamattomat ja kohtuuttomat taloudelliset vaatimukset
Subject: Unforeseen and excessive financial demands made by the intended chairman of the Convention for an enlarged Europe
Onko neuvosto tai mikään muu yhteisön toimielin sopinut tai luvannut — ennen kuin 15. joulukuuta 2001 päätettiin pyytää Valéry Giscard d'Estaingiä puheenjohtajaksi Euroopan Unionin tulevaisuutta käsittelevään toimikuntaan — hänelle ja hänen varaedustajilleen Giuliano Amatolle ja Jean-Luc Dehaenelle, että heidät vapautetaan veroista, heidän kulunsa korvataan, maksetaan ylellinen asunto Brysselissä ja heille annetaan käyttöön kahdentoista hengen henkilökunta?
Prior to the decision taken on 15 December 2001 to ask Mr Valery Giscard d'Estaing to act as chairman of the Convention on the future of Europe, did the Council or any other European Union institution enter into agreements with him, or give undertakings, regarding his renumeration and that of his vice-chairmen Giuliano Amato and Jean-Luc Dehaene and regarding exemption from taxation, payment of expenses, payment of luxury accommodation in Brussels and the provision of support by a staff of 12?
Mitkä olivat neuvoston odotukset koskien taloudellisia etuja, joista Valéry Giscard d'Estaing nauttisi työtään tehdessä?
What were the Council's expectations as regards the financial conditions under which Mr Giscard d'Estaing would carry out his duties?
Onko neuvosto ottanut huomioon, että kyse ei ole työttömästä, eikä henkilöstä, jonka täytyy irtisanoutua työstään, vaan pysyviä ja huomattavia tuloja nauttivasta entisestä Ranskan presidentistä ja Euroopan parlamentin jäsenestä, jolle tarjotaan ainutlaatuinen tilaisuus jatkaa edelleen uraansa ja päättää se kunniakkaasti?
Did the Council take into consideration the fact that Mr Giscard d'Estaing is not a person who is without employment or who would be forced to give up his job, but someone who is already guaranteed a steady, and not inconsiderable, income as a former president of France and former Member of the European Parliament, and who is being offered a unique opportunity to resume and crown his political career with a very prominent role?
Onko neuvosto yllättynyt Giscard d'Estaingin esittämien ehtojen määrästä?
Is the Council surprised at Mr Giscard d'Estaing's demands?
Katsooko neuvosto, että Giscard d'Estaingin vaatima 20 000 euron nettopalkka kuukaudessa on oikean suuruinen häntä varten suunniteltuun tehtävään, jos ottaa huomioon, että on helposti nähtävissä, että kansalaisia on sen vuoksi entistä vaikeampaa saada osallistumaan yhteisön rakenteisiin, joiden arvo vaikuttaa heistä usein kiistanalaiselta?
In the light of his request to be paid EUR 20 000 net a month, does the Council still think he is a suitable person for the duties intended to be assigned to him, bearing in mind the likely negative impact on efforts to involve citizens to a greater extent in the operation of EU structures which are often a subject of contention?
Katsooko neuvosto, että Valéry Giscard d'Estaingin esittämät taloudelliset ehdot ovat yhteisön äänestäjien mielestä puolusteltavissa?
Does the Council consider that Mr Giscard d'Estaing's financial demands can be justified vis-à-vis European voters?
Jos neuvosto katsoo näin, aikooko se antaa suostumuksensa näille ehdoille tai osaan niistä tarkistamalla talousarviota?
If so, is it prepared to assume responsibility for meeting these demands in whole or in part by amending the budget?
Oliko neuvostolla etukäteen näkemystä siitä, mikä olisi kohtuullinen kuukausipalkka toimikunnan puheenjohtajalle ja onko sillä nykyistä kantaa?
Did the Council have a conception beforehand of what a reasonable monthly salary for a chairman of the Convention would be, and does it have one now?
Mikä on tämän summan määrä?
What is that sum?
Onko tapahtumien kulusta johtuen syytä harkita vielä muita mahdollisia ja kenties vielä vapaana olevia puheenjohtajaehdokkaita?
Does this situation justify the Council in approaching other possible candidates, perhaps those who were previously ascertained to be available, with a view to their accepting the chairmanship?
Lähteet: sanomalehtien Het Parool 19. tammikuuta 2002 ja Financieel Dagblad 22. tammikuuta 2002 ilmestynyt numero.
Sources: Het Parool of 19.1.2002 and the Financieel Dagblad of 22.1.2002
Neuvosto pyytää arvoisaa parlamentin jäsentä tutustumaan vastauksiin, jotka neuvosto antoi tästä asiasta kyselytunnilla tämän vuoden helmikuussa pidetyssä istunnossa (Hans-Peter Martinin kysymys H-0055/02 Valmistelukunnan puheenjohtajan palkkavaatimukset ), sekä Hans-Peter Martinin kirjalliseen kysymykseen P-3630/01 Valmistelukunnan puheenjohtaja annettuun vastaukseen.
The Council would refer the Honourable Member to the replies already given on these matters during Question Time at the February 2002 part-session in Strasbourg (Question H-0055/02 by Hans-Peter Martin Salary demands of the Chairman of the Convention ) and in response to Hans-Peter Martin's Written Question P-3630/01 President of the Convention .
Neuvosto huomauttaa, että Euroopan parlamentti päätti täysistunnossaan 27. ja 28. helmikuuta 2002 hyväksyä järjestelyt valmistelukunnan rahoituksen varmistamiseksi.
The Council would point out that at its plenary session on 27 and 28 February 2002 the European Parliament approved the arrangements for financing the Convention.
Neuvosto muistuttaa kysyjälle lisäksi, että Valéry Giscard d'Estaingin nimitti valmistelukunnan puheenjohtajaksi Eurooppa-neuvosto, kuten käy ilmi puheenjohtajan päätelmien (Laeken 14. ja 15. joulukuuta 2001) liitteen I Laekenin julistus Euroopan unionin tulevaisuudesta III kohdasta.
It would also remind the Honourable Member that it was the European Council which appointed Mr Valéry Giscard d'Estaing Chairman of the Convention, as can be seen from point III of Annex I Laeken declaration on the future of the European Union to the Presidency conclusions — Laeken, 14 and 15 December 2001.
Näin ollen kysymys 6 ei ole enää ajankohtainen.
His question 6 is therefore no longer an issue.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-0230/02
WRITTEN QUESTION E-0230/02
esittäjä(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle
by Bartho Pronk (PPE-DE) to the Commission
Aihe: Lisäeläkejärjestelmien aiheuttamat vapaan liikkuvuuden rajoitukset
Subject: Barriers to free movement posed by the system of non-statutory supplementary pensions
Lisäeläkejärjestelmät rajoittavat niiden yhteisön kansalaisten liikkuvuutta, jotka työskentelevät tai ovat työskennelleet uransa aikana eri jäsenvaltioissa.
The system of non-statutory supplementary pensions poses barriers to mobility for EU citizens who are employed, or have been employed, in a number of Member States in the course of their working lives.
Esimerkki kyseisestä rajoituksesta on, että tietyiltä sopimuksilta edellytetään karenssiaikaa, joka edeltää eläkeoikeuden voimaantuloa, ja vielä säännöllisemmin ilmenee, ettei työkausia ole mahdollista laskea yhteen.
Examples of such barriers are the fact that some schemes stipulate a qualifying period before pension rights can be built up or the fact that — and this occurs more frequently — periods cannot be aggregated.
Kun ottaa huomioon, etteivät asetukset koske lisäeläkkeitä, ei ole mitään korvaavaa järjestelmää, joka estäisi työntekijöiden liikkuvuuden rajoittamista.
As non-statutory supplementary pensions do not come under the relevant regulations, there are no arrangements to compensate for barriers placed in the way of the free movement of workers.
Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että lisäeläkejärjestelmät rajoittavat työntekijöiden vapaata liikkuvuutta yhteisössä?
Does the Commission agree that the system of non-statutory supplementary pensions poses barriers to the free movement of workers within the Union?
Aikooko komissio ryhtyä korjaaviin toimenpiteisiin tämän asian vuoksi?
Does the Commission intend to introduce compensatory measures?
(3. huhtikuuta 2002)
(3 April 2002)