natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. huomauttaa, että vuoden 2007 ennennäkemätön maailmanlaajuinen rahoitus- ja talouskriisi toi esiin huomattavia globaalin rahoitusjärjestelmän sääntely- ja valvontakehyksen ongelmia, joiden taustalla voidaan nähdä rahoitusmarkkinoiden sääntelyn puutteen, tuotteiden liiallisen monimutkaisuuden ja oikeudenkäyttöalueiden avoimuuden puutteen yhteisvaikutus; ottaa huomioon, että Eurooppa tarvitsee avoimempia ja tehokkaampia rahoitusmarkkinoita,
A. whereas the unprecedented global financial and economic crisis in 2007 revealed significant dysfunctions in the regulatory and supervisory framework of the global financial system, which can be described as the combination of unregulated financial markets, overly complex products and non-transparent jurisdictions; whereas Europe needs more transparent and efficient financial markets,
B. katsoo, että maailmanlaajuinen hyvinvoinnin edistäminen perustuu vapaisiin markkinoihin ja että markkinataloudet ja vapaakauppa edistävät vaurautta ja auttavat ihmisiä selättämään köyhyyden,
B. whereas free markets are the foundation of wealth creation worldwide, and whereas market economies and free trade create wealth and lift people out of poverty,
C. toteaa, että kuluneen vuosikymmenen aikana tapahtunut pääomasiirtojen määrän huomattava maailmanlaajuinen kasvu – vuonna 2007 tämä määrä oli 73,5 kertaa maailman nimellistä BKT:ta korkeampi pääasiassa johdannaismarkkinoiden huikean kasvun ansiosta – osoittaa pääomasiirtojen ja reaalitalouden tarpeiden välisen kuilun kasvaneen,
C. whereas the spectacular rise in the volume of financial transactions in the global economy within the last decade – a volume which in 2007 reached a level 73.5 times higher than nominal world GDP, mainly owing to the boom on the derivatives market - illustrates the growing disconnection between financial transactions and the needs of the real economy,
D. huomauttaa, että finanssiala on erittäin riippuvainen kaupankäyntimalleista, kuten nopeasta pörssikaupasta, joilla tavoitellaan pääasiassa lyhyen aikavälin voittoa ja jotka ovat alttiita korkealle velkaantumisasteelle, joka oli yksi viimeaikaisen rahoituskriisin pääaiheuttajista; toteaa, että tämä on johtanut liiallisiin hinnanvaihteluihin sekä osakkeiden ja hyödykkeiden hintojen pitkäaikaiseen poikkeamaan perustasosta,
D. whereas the financial sector is heavily reliant on trading patterns, such as high-frequency trade (HFT), which are mainly targeted on short-term profits and are exposed to a high degree of leverage, which was one of the main causes of the financial crisis; whereas this has caused excessive price volatility and persistent deviations of stock and commodity prices from their fundamental levels,
E. ottaa huomioon, että maailmantalous on riippuvainen yritysten, hallitusten ja yksilöiden kyvystä lainata toisiltaan ja toisilleen; katsoo, että rahoituskriisi korostaa kansainvälisiin pääomamarkkinoihin liittyviä valitettavia piirteitä; toteaa, että siksi on välttämätöntä tasapainottaa keskenään tarve toteuttaa toimia rahoitusvakauden säilyttämiseksi ja tarve säilyttää pankkien kyky antaa luottoa talouden toimijoille,
E. whereas the ability of businesses, governments and individuals to borrow and lend to one another is a crucial factor for the global economy; whereas the financial crisis has provided examples of unfortunate features of the international capital market; whereas for that reason it is necessary to strike a balance between the need to take steps that help to preserve financial stability and the need to maintain banks’ ability to provide credit to the economy,
F. palauttaa mieliin, että Washingtonissa vuonna 2008 ja Pittsburghissa vuonna 2009 pidetyissä G20-kokouksissa päästiin sopimukseen rahoitusmarkkinoita ja sääntelyjärjestelmiä vahvistavista uudistuksista ja valvonnasta, jolla rahoituslaitokset velvoitetaan kantamaan oikeudenmukainen vastuunsa kriisin seurauksista,
F. whereas at the G20 summits held in Washington in 2008 and in Pittsburgh in 2009 an agreement was reached to implement reforms to strengthen financial-market regulatory regimes and surveillance in order to make financial institutions assume their fair share of responsibility for the turmoil,
G. palauttaa mieliin, että tähän mennessä suurimman osan kriisin kustannuksista ovat maksaneet veronmaksajat, joiden varoja hallitukset eri puolilla maailmaa käyttivät yksityisten pankkien ja muiden rahoituslaitosten tukemiseen; toteaa, että rahoituslaitoksia ja osakkeenomistajia, jotka ovat vuosia nauttineet ylisuurista osakevoitoista ja vuosittaisista bonuksista ja keränneet suurimman osan maailmanlaajuisista yritysvoitoista, vaaditaan yhä yleisemmin maksavan osansa kustannuksista,
G. whereas the main costs of the crisis have been borne thus far by taxpayers, whose money governments in many parts of the world have used to bail out private banks and other financial institutions; whereas there are growing calls for financial institutions and stakeholders, which have enjoyed years of excessive returns on equities and excessive annual bonus payouts and accounted for the majority of global corporate profits, to contribute their fair share to meeting the costs,
H. huomauttaa, että pelastustoimien kustannukset ovat pahentaneet ja nopeuttaneet erityisesti EU:ssa sellaisen finanssi- ja velkakriisin puhkeamista, joka rasittaa odottamattomalla tavalla julkista taloutta ja on vaarantanut työpaikkojen luomisen ja hyvinvointijärjestelmän ylläpitämisen sekä ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamisen,
H. whereas in the EU in particular the cost of the bail-outs has worsened and accelerated the onset of a fiscal and debt crisis that has placed an unexpected burden on public budgets and severely endangered job creation, welfare state provision and the achievement of climate and environmental goals,
I. toteaa, että lyhyen aikavälin toiminta ja keinottelu eurooppalaisilla joukkovelkakirjamarkkinoilla vaikeuttivat merkittävällä tavalla euroalueen vuosien 2009–2010 valtionvelkakriisiä, ja ne ovat tuoneet esiin läheiset yhteydet, jotka vallitsevat finanssialan epäkohtien ja valtion talouden kestävyyden takaamiseen liittyvien ongelmien välillä kun budjettivaje on liiallinen ja julkinen ja yksityinen velka kasvavat,
I. whereas short-termism and speculation on the European government bond market were important aggravating factors in the eurozone sovereign deficit crisis in 2009-2010 and have exposed the close links between the drawbacks of the financial sector and the problems in guaranteeing the sustainability of public finances at times of excessive budgetary deficits and growing public and private debt,
J. toteaa, että vakaus- ja kasvusopimuksen tehottomuus nykyisessä muodossaan ja jäsenvaltioiden kilpailukykyerot ovat käynnistäneet nykyisen keskustelun eurooppalaisesta talouden ohjausjärjestelmästä, johon pitäisi keskeisenä osana kuulua toimenpiteitä vakaus- ja kasvusopimuksen ja lähinnä sen ennalta ehkäisevien määräysten lujittamiseksi, välttämättömien rakenneuudistusten käynnistämiseksi viipymättä ja verotuspolitiikkojen sekä veronkierron ja veropetosten torjumisen koordinoimiseksi, jotta verotuksellista oikeudenmukaisuutta voidaan parantaa ja siirtää verotaakkaa vaiheittain työvoimasta kohti pääomaa ja toimintoja, joihin liittyy merkittäviä kielteisiä ulkoisvaikutuksia,
J. whereas the ineffectiveness of the Stability and Growth Pact in its present form and the disparities in competitiveness between Member States prompted the current debate on European economic governance, key components of which should be measures to strengthen the Stability and Growth Pact, mainly its preventive provisions, launch without any further delay unavoidable structural reforms and coordinate taxation policies and the fight against tax avoidance, fraud and evasion in order to safeguard tax justice, while gradually shifting the tax burden from labour towards capital and activities with strong negative externalities,
K. toteaa, että kriisi on tuonut esiin tarpeen hankkia uudenlaisia, laajapohjaisia, oikeudenmukaisia ja kestäviä tuloja ja panna täytäntöön nykyisiä veronkiertosäännöksiä ja parantaa niiden tehokkuutta, jotta talouden vakauttamisen ohella voidaan tehokkaasti pyrkiä myös pitkän aikavälin talouden elvyttämiseen sekä julkisen talouden kestävyyteen, työpaikkojen luomiseen ja sosiaaliseen osallistamiseen, jotka ovat Eurooppa 2020 ‑strategian päätavoitteita,
K. whereas the crisis has highlighted the need to raise new, broad-based, fair and sustainable revenues and to enforce existing laws on tax evasion and improve their effectiveness in order to ensure that fiscal consolidation is effectively combined with long-term economic recovery and the sustainability of public finances, job creation and social inclusion, which are key priorities of the EU 2020 agenda,
L. huomauttaa, että viimeaikaisen kriisin aiheuttamat tiukat budjettirajoitukset on jouduttu asettamaan aikana, jolloin EU on vastikään tehnyt erittäin tärkeitä, pääasiassa ilmastotavoitteita, vuosituhannen kehitystavoitteita ja kehitysapua koskevia kansainvälisiä sitoumuksia erityisesti ilmastonmuutokseen sopeutumisen helpottamiseksi ja ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseksi kehitysmaissa,
L. whereas the serious budget constraints resulting from the recent crisis come at a time when the EU has entered into highly important commitments at global level, mainly relating to climate-change targets, the Millennium Development Goals (MDGs) and development aid, in particular for climate change adaptation and mitigation for developing countries,
M. panee merkille, että Eurooppa-neuvosto totesi 17. kesäkuuta 2010, että EU:n olisi johdettava pyrkimyksiä määritellä maailmanlaajuinen lähestymistapa rahoituslaitoksilta perittäviä maksuja ja veroja koskevien järjestelmien käyttöönottoon, sekä kehotti tarkastelemaan ja kehittämään edelleen pääomasiirtojen kansainvälisen transaktiomaksun (jäljempänä transaktiomaksu) käyttöönottoa,
M. whereas on 17 June 2010 the European Council stated that the EU should lead efforts to establish a global approach to the introduction of systems of levies and taxes on financial institutions and called for the issue of the introduction of a global financial transaction tax (FTT) to be explored and further developed,
N. toteaa pyytäneensä jo komissiolta transaktiomaksun vaikutusten arviointia ja sen myönteisten puolien analysointia; päättää siksi odottaa tätä analyysiä ennen lisätoimenpiteiden toteuttamista,
N. whereas it has already asked the Commission to carry out an impact assessment and provide an analysis of the positive merits of an FTT; resolving, therefore, to wait for this analysis before taking further action,
Finanssialan verotus
Taxation of the f inancial s ector
11. katsoo, että vaikka sekä sääntelyn että valvonnan suhteen on edistytty viime aikoina tuntuvasti, EU:n rahoitusalaa koskevan lähestymistavan heikkoutena on veropolitiikka;
Considers that, while major progress has been achieved recently both on the regulatory and the supervisory fronts, tax policy is the missing dimension in the EU approach to the financial sector;
20. panee merkille komission tuoreen tiedonannon ensiaskeleena kohti tämän aiheen käsittelyä; katsoo, että transaktiomaksun käyttöönotosta EU:ssa mahdollisesti syntyviä etuja ja/tai haittoja koskeva todistustaakka on komissiolla ja sen vaikutusarvioinnilla;
Notes the recent Commission Communication as a first step in getting to grips with this topic; considers that the burden of proof regarding the possible advantages and/or drawbacks of the introduction of an FTT at EU level lies with the Commission and its impact assessment;
30. korostaa, että näiden uusien rahoitusalan verotusvälineiden mahdollista käyttöönottoa olisi analysoitava alan nykyisen verotusympäristön yhteydessä ottaen huomioon sekundaariset vaikutukset ja keskittyen erityisesti vanhojen ja uusien verojen synergian tunnistamiseen;
Emphasises that the possible introduction of these new taxation tools in the financial sector should be analysed in the context of the existing tax environment in that sector, taking into account secondary effects and keeping a special focus on identifying synergies between old and new taxes;
Euro-obligaatiot ja eurooppalaiset hankeobligaatiot
Eurobonds and European p roject b onds
41. katsoo kuitenkin, että ennen kuin EU:hun tuotavista tuotteista aletaan periä veroa, olisi tutkittava perin pohjin mahdollisuutta globaaliin sopimukseen G20-maiden tasolla tai WTO:ssa, jotta tämä rajamaksujärjestelmä ei johtaisi raaka-ainepulaan ja kolmansien maiden EU-vientiä kohtaan toteuttamiin kostotoimiin;
Considers, however, that the scope for a global agreement at G20 level or within the WTO should be fully explored before such a tax is imposed on foreign imports into the EU in order to ensure that this border taxation adjustment tool does not give rise to a shortage of raw materials, on the one hand, and retaliatory measures by third countries against EU exports, on the other;
51. kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan uudelleen, että ne varaavat 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan viralliseen kehitysapuun; pitää valitettavana, että vaikka kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat hyväksyneet tämän 0,7 prosentin tavoitteen, ainoastaan Ruotsi, Luxemburg, Tanska ja Alankomaat saavuttivat tai ylittivät sen vuonna 2008;
Calls for a re-affirmation by the Member States of their pledge to earmark 0.7% of their gross national income GNI to official development assistance (ODA); deplores the fact that while all EU Member States have accepted this 0.7% GNI target for spending, only Sweden, Luxembourg, Denmark and the Netherlands reached or exceeded this goal in 2008;
67. katsoo, että julkisella kehitysavulla ei kyetä poistamaan köyhyyttä, jos G20-maat, EU ja rahoituslaitokset eivät asetu määrätietoisesti vastustamaan vastaanottajamaiden korruptoitunutta hallintoa; korostaa näin ollen, että on lisättävä kehitysmaiden veroviranomaisten, oikeuslaitosten ja korruption vastaisten elinten vahvistamiseen tarkoitettua EU:n avustusta; vaatii jäsenvaltioita torjumaan lahjontaa, jota harjoittavat niiden lainkäyttöalueelle sijoittuneet mutta kehitysmaissa toimivat yhtiöt;
Takes the view that ODA will fail to eradicate poverty if the G20, the EU and financial institutions do not take a determined stance in opposing corrupt administrations in recipient countries; stresses, therefore, the need to upgrade the EU's assistance in the area of the strengthening of tax authorities, the judiciary and anti-corruption agencies in developing countries; urges the EU Member States to combat bribery committed by companies which are domiciled in their jurisdictions, but which have operations in developing countries;
72. toteaa, että rahoitus- ja talouskriisin johdosta monet kehitysmaat ajautuvat uuteen velkakriisiin, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan jälleen kehitysmaiden velkataakan keventämiseksi;
Notes that the economic and financial crisis will throw many developing countries into a new debt crisis, and calls on the Commission and the Member States to renew their efforts to alleviate the debt burden on developing countries;
Yleiset puitteet, joissa keskustelua innovatiivisesta rahoituksesta käydään
The general framework into which the debate on innovative financing is taking place
Vuosien 2007–2009 maailmanlaajuinen talous- ja rahoituskriisi on tuonut esiin globaalin rahoitusjärjestelmän sääntely- ja valvontapuitteiden vakavat puutteet.
The global economic and financial crisis of 2007-2009 has exposed the severe weaknesses in the regulatory and supervisory framework of the global financial system.
Transaktioiden määrä on nykypäivänä nopeassa kasvussa, ja transaktioiden määrän ja taustalla olevien "todellisen maailman" tarpeiden välillä on syvä kuilu.
Financial transactions today are characterised by an enormous rise of volume and by a remarkable discrepancy between the volume of financial transactions and of the underlying needs in the "real world".
Tämän lisäksi uusista kaupankäyntimalleista, kuten lyhyen aikavälin investoinneista ja automatisoidusta nopeasta pörssikaupasta, on tullut keskeisiä rahoitusalan suuntauksia, jotka ovat johtaneet liiallisiin hinnanvaihteluihin ja riskinottoon.
Moreover new trading patterns such as short term investing and automated high frequency trading have taken a central role in the global financial trends and have led to excessive volatility and risk taking.
On selvää, että finanssiala on suurelta osin hylännyt roolinsa reaalitalouden tarpeiden rahoittajana ja on siirtynyt lyhyen aikavälin voittojen tavoitteluun markkinahinnat mahdollisesti vaarantavien toimien kautta.
It is clear that the financial sector switched to a large extent its role of financing the needs of the real economy to short term profits through operations that can severely affect market prices.
EU:ssa rahoituskriisiä seurasi vuosien 2009–2010 julkisen talouden kriisi, jota edisti merkittävällä tavalla markkinoiden liiallinen ja usein perusteeton painostus kansallisia obligaatioita vastaan.
In EU the financial crisis was followed by a fiscal crisis in 2009-2010, an important factor of which was the excessive and in several occasions unjustified pressures of the markets against national bonds.
Markkinoiden käyttäytymisen aiheuttamat ongelmat vaikuttivat julkiseen talouteen ja kansalaisiin ympäri maailman, kun kriisin pyörteissä käytettiin biljoonia dollareita sellaisten rahoitusalan päätoimijoiden pelastamiseen, joiden katsottiin olevan "liian suuria ajautumaan konkurssiin".
The problems caused by that behaviour of the markets were fully impacted on public finances and citizens around the world, when in the outburst of the crisis trillions of dollars were spent on bailing out the main players of the financial sector that were "too big to fail".
Kriisin taloudelliset kustannukset eivät ole vielä täysin tiedossa, sillä pelastuskustannusten ohella kriisi on johtanut maailman talouskasvun merkittävään hidastumiseen ja on saanut aikaan ennennäkemättömän suuria kansallisia alijäämiä (OECD:n vuoden 2010 tietojen mukaan julkisen talouden vakauttamisen kustannukset tulevat lähivuosina olemaan 300–370 miljardia dollaria).
The economic costs of the crisis are still to be fully assessed, since apart from the bailing out costs, the crisis has led to an important slowdown of the global economy and has triggered unprecedented levels of government deficits (according to 2010 OECD data the estimated size of fiscal consolidation is projected at 300-370 billion dollars for the next years).
Jo nyt on kuitenkin selvää, että maailma ja EU eivät voi sallia eikä niiden pidä sallia saman suuruusluokan kriisin toistuvan.
However, what is clear by now is that the world and EU can not afford and should not allow for another crisis of a similar magnitude.
Veronmaksajat joutuvat nyt kantamaan valtaosan kriisin kustannuksista paitsi suoran taloudellisen osallistumisen kautta, myös työttömyyden kasvun, tulojen pienentymisen, sosiaalipalveluiden saatavuuden rajoittumisen ja eriarvoisuuden lisääntymisen muodossa.
However this is not enough: taxpayers are assuming today the main burden of the cost of the crisis not only through direct contributions but also due to rising unemployment, falling incomes, reduced access to social services and rise in inequalities.
Jotta kriisiin voidaan vastata kattavasti ja yhdenmukaisesti, tarvitaan välineitä, jotka voivat
In order to provide with comprehensive and integrated responses to the crisis we need new tools which can:
§ vähentää keinottelua ja palauttaa finanssialalle sen pääasiallisen roolin reaalitalouden tarpeiden rahoittajana ja pitkän aikavälin sijoitusten tukijana;
§ Curb speculation and reinstore the main role of the financial sector towards covering real economy's needs and supporting long term investments;
§ taata rasitteen oikeudenmukaisen jakautumisen erityisesti tärkeimpien finanssialan toimijoiden kesken;
§ Guarantee a fair distribution of the burden especially amongst the key financial players;
§ luoda uusia lisäresursseja tärkeimpien maailmanlaajuisten ja eurooppalaisten haasteiden, kuten ilmastonmuutoksen ja kehitystavoitteiden, ratkaisemiseksi ja pitkän aikavälin nopeamman kasvun saavuttamiseksi Eurooppa 2020 -strategian puitteissa.
§ Create new additional resources to meet the key global and European challenges such as climate change and development goals and to achieve a long term higher growth in the framework of the EU 2020 strategy.
Innovatiivinen rahoitus – "kaksoishyöty"
The choice of innovative financing - The "Double Dividend"
Edellä mainittujen kolmen tavoitteen saavuttaminen edellyttää monikäyttöisiä välineitä.
In order to deal with those three targets we need tools that can assume multiple roles.
Perinteiset verotusvälineet, joilla pyritään ainoastaan tulojen keräämiseen, eivät riitä.
Traditional taxation tools, focused only on revenues raising, are not sufficient.
Julkisten menojen leikkaukset ja olemassa olevien verojen lisäkorotukset eivät ole kestävä ratkaisu, sillä globaalia ja Euroopan taloutta on vauhditettava.
Moreover cuts on public expenditures and further increases of the rates of existing taxation can not be a sustainable response given the current demand for boosting global and European growth.
Nyt tarvitaan kannustimia yksipuolisten kuristrategioiden sijaan, ja siitä syystä innovatiivisia rahoitusvälineitä koskeva keskustelu pitäisi nostaa asialistan kärkeen.
We need to opt for a stimulus rather than a single approach austerity strategy and in that sense the debate on innovative financing tools should become our key priority.
Innovatiivisten rahoitusvälineiden avulla voidaan vastata nykypäivän haasteisiin, sillä ne toimivat sekä sääntelyvälineinä (esimerkiksi vahvistamalla markkinoiden tehokkuutta, avoimuutta ja vakautta) että tulonkeruuvälineinä (tuomalla merkittäviä, uusia tuloja EU:n ja jäsenvaltioiden talousarvioihin).
Innovative financing tools can address today's challenges as they can assume at the same time a regulatory role (for example by reinforcing market efficiency, transparency and stability) and a revenue raising role (by generating important and new resources for EU and national budgets).
Lisätulojen kohdentaminen
The allocation of the additional revenues
EU:n ja jäsenvaltioiden päättäjät ovat kiinnostuneita uusien rahoitusvälineiden mahdollisesti tuottamista lisätuloista.
EU and national policy makers are focusing their interest on the revenue potential deriving from those new financing tools.
On kuitenkin syytä muistaa, että lisätuloista voidaan keskustella konkreettisella tasolla vasta sitten, kun innovatiivisen välineen täytäntöönpanosta on päästy sopimukseen.
However what we should not forget is that only after an agreement on the implementation of an innovative tool, can we really discuss in concrete regarding the new revenues.
Lisätulojen hallinnan yhteydessä on huomioitava erilaisia näkökohtia ja tehtävä valintoja.
There are different arguments and choices to be made regarding the management of those revenues.
Periaatteessa meidän pitäisi kuitenkin olla yksimielisiä siitä, että jotta innovatiiviset välineet voivat tuoda toivotunlaista lisäarvoa, valtaosa lisätuloista on kohdennettava EU:n talousarvioon EU:n hankkeiden ja politiikkojen rahoittamiseksi.
However in principle we should agree that in order for those innovative financing tools to have the added value we need them to have, a substantial part of those revenues should be allocated at a EU budget to finance EU projects and policies.
On syytä muistaa, että tärkein tavoite juuri nyt on päästä sopimukseen ja panna innovatiiviset rahoitusvälineet täytäntöön; tulojen kohdentaminen on siihen nähden toissijainen kysymys.
One should not forget that the critical point today is to reach an agreement and implement innovative financing tools, the allocation of revenues coming in second.
Finanssialan verotus
Taxation on Financial Sector
Toisin kuin muita, tavaroita ja palveluita loppuasiakkaille tarjoavia aloja, finanssialaa verotetaan vain hyvin vähän.
Contrary to any other industry providing goods and services to final consumers, the financial sector is largely untaxed.
Kaikki rahoitustoiminnan perustoimet on EU:ssa vapautettu arvonlisäverosta.
In EU there is a basic VAT exemption approach for all basic financial activities.