natgillin/translations-raw huggingface dataset:
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2643/03
WRITTEN QUESTION E-2643/03
Aihe: Tanskalaisen rahtialuksen 'Karin Cat' uppoaminen rahdin siirtymisen seurauksena
Subject: Sinking of the Danish cargo ship 'Karin Cat' caused by a shift of the cargo
Tanskalainen rahtialus 'Karin Cat', jolla oli seitsenhenkinen miehistö, upposi 18. helmikuuta 2003 Välimerellä Kreikan kohdalla.
On 18 February 2003, the Danish cargo ship Karin Cat , with seven crew members on board, sank in the Mediterranean Sea off the Greek coast.
Miehistön onnistui onneksi poistua aluksesta ajoissa ja malesialainen alus 'Bunga Pelangi Dua' noukki heidät merestä.
Fortunately, the crew managed to abandon ship before it sank and were picked up by the Malaysian vessel Bunga Pelangi Dua .
Tanskan merenkulkuviranomainen julkisti 29. heinäkuuta 2003 onnettomuutta käsittelevän raportin.
The Danish Maritime Authority published a report on the accident on 29 July 2003.
Onko komissio tietoinen kyseisen raportin ilmestymisestä?
Is the Commission aware of this report?
Alus otti rahtia useista eri satamista.
Cargo was loaded onto the ship at a number of ports.
Yksi satamista oli Antwerpen, jossa 'Karin Cat' lastasi muun rahdin lisäksi kaksi 18-metriä pitkää lastausputkea ja kaksi pienempää 13-metristä lastausputkea.
One of these ports was Antwerp, where, among other cargo, two 18-metre loading arms and two smaller, 13-metre loading arms were loaded onto the Karin Cat .
Tanskan merenkulkuviranomaisen raportin mukaan 'Karin Catin' miehistö huolehti Antwerpenin satamassa itse rahdin kiinnittämisestä.
The Danish Maritime Authority report states that the securing of the load in the Port of Antwerp was carried out by the crew of the Karin Cat .
Voiko komissio vahvistaa tiedon paikkansapitävyyden?
Can the Commission confirm this?
Raportissa pohditaan perusteellisesti uppoamisen mahdollisia syitä.
The report goes into the possible causes of the accident in some detail.
Raportissa todetaan, että edellä mainittujen lastausputkien siirtyminen puhkaisi aluksen runkoon aukon, josta pääsi aluksen sisään niin paljon merivettä, että alus upposi.
It states that the shift of the loading arms mentioned above caused a hole in the hull of the Karin Cat , through which so much water poured into the hull that the ship sank.
Raportissa väitetään, että lastin siirtymisen syy oli se, että sitä ei ollut kiinnitetty paikalleen riittävän tiukasti, jotta se kestäisi aluksen liikkeet siinä kovassa merenkäynnissä, jossa alus sillä hetkellä purjehti (katso johtopäätös raportin sivulla 20).
According to the report, the reason for the shift of the cargo was that it had been insufficiently secured to withstand the movement of the vessel during the prevailing rough sea (see the conclusion on page 20 of the report).
(14. lokakuuta 2003)
(14 October 2003)
Komissiolla ei ole yksityiskohtaisia tietoja tanskalaisen Karin Cat -rahtialuksen uppoamisesta 18. helmikuuta 2003.
The Commission has not received any specific information concerning the sinking of the Danish cargo ship Karin Cat on 18 February 2003.
Ei ole komission asia kommentoida Tanskan viranomaisten onnettomuuden jälkeen tekemän teknisen tutkimuksen päätelmiä, sillä tällainen tutkimus kuuluu kansallisten viranomaisten toimivaltaan.
Furthermore, it is not for the Commission to comment on the conclusions of the post-accident technical investigation conducted by the Danish authorities.
Niiden tehtävänä on selvittää onnettomuuksien tarkat olosuhteet, jotta ne voisivat tarvittaessa laatia ehdotuksia säännösten parantamiseksi.
This type of investigation is a matter for the national authorities responsible for determining the exact circumstances of accidents, in order where necessary to formulate proposals for amending the regulations.
Euroopan meriturvallisuusviraston perustamisesta 27. kesäkuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1406/2002 EYVL L 208, 5.8.2002 . säädetään, että tämän elimen tehtäviin kuuluu helpottaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä yhteisen menettelytavan kehittämisessä onnettomuuksien jälkeisiä tutkimuksia varten ja tukea kansallisia viranomaisia, jotka vastaavat vakavien merionnettomuuksien tutkinnasta.
In this regard, Regulation (EC) No 1406/2002 of the European Parliament and of the Council of 27 June 2002 establishing a European Maritime Safety Agency OJ L 208, 5.8.2002 . stipulates that one of the tasks of that body is to facilitate cooperation between the Member States in the development of a common methodology for investigating accidents and to support national authorities responsible for serious accident investigations.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2644/03
WRITTEN QUESTION E-2644/03
Aihe: Onnettomuuksien välttäminen jättämällä merialusten lastaus pätevän henkilöstön tehtäväksi
Subject: Preventing accidents by using skilled workers to load seagoing vessels
Onko komissio kanssani yhtä mieltä siitä, että tanskalaisen rahtialuksen 'Karin Cat' uppoaminen osoittaa, että alusten lastaukseen liittyy suuria riskejä ja että näin ollen olisi tehtävä kaikki mahdollinen niin miehistön kuin rahdinkin turvallisuuden varmistamiseksi, mikä edellyttää ehdottomasti sitä, että rahti lastataan ja kiinnitetään asianmukaisesti ja että kyseiset tehtävät on jätettävä pätevän satamahenkilöstön vastuulle?
Does the Commission agree that the sinking of the Danish cargo vessel Karin Cat demonstrates the substantial risks associated with the loading of ships that everything must therefore be done to ensure the safety of the crew as well as of the cargo and that a fundamental condition of this is that cargo should be loaded and secured in an expert manner by skilled dock workers?
Voiko komissio selittää, miksi siitä huolimatta, että Belgian Major-laissa kielletään painokkaasti satamatöiden antaminen muiden kuin satamatyöntekijöiden tehtäväksi, näin kuitenkin tapahtui ja näkeekö komissio mahdollisuuksia ryhtyä toimiin kyseiseen kansallisen lainsäädännön rikkomiseen syyllistyneitä vastaan?
Can the Commission explain why, despite the fact that Belgium's Major Act explicitly prohibits dock work being carried out by non-dock workers, this is in fact what happened in this case, and does the Commission foresee the possibility of taking steps against the infringement of this national legislation?
Katsooko komissio, että tämä lainsäädännön noudattamatta jättäminen vaikuttaa onnettomuuden vastuukysymyksen käsittelyyn?
Does the Commission feel that the infringement of this legislation has consequences in terms of responsibility for the accident?
Antaako tämä tilanne komissiolle aiheen harkita miehistön ja laivan turvallisuuden edistämiseksi uudelleen kantaansa, joka on ollut suosiollinen aluksen miehistön itse suorittaman lastin käsittelyn mahdollisuudelle, parhaillaan sovittelussa olevan satamapalveluja koskevan direktiivin käsittelyn yhteydessä tai jollakin muulla tavalla ja tiukentaa lainsäädäntöä sen höllentämisen sijaan?
Has this sequence of events encouraged the Commission, in the interests of crew and vessel safety, to rethink its position, which advocates the possibility of self-handling of cargo by a ship's crew, either in connection with the port services directive currently in conciliation or by some other means, and to tighten up the rules rather than to relax them?
Jos vastaus on myönteinen, miten komissio aikoo toimia?
If so, how is the Commission going about this?
Jos vastaus on kielteinen, miksei komissio aio harkita kantaansa uudelleen?
If not, why not?
(21. lokakuuta 2003)
(21 October 2003)
Komissio haluaa palauttaa arvoisan parlamentin jäsenen mieleen vastauksen, jonka se antoi hänelle kysymykseen E-2643/03 Katso sivu 183. .
The Commission wishes to refer the Honourable Member to the answer it provided to him on question E-2643/03 See page 183. .
Komissio haluaisi myös kiinnittää arvoisan parlamentin jäsenen huomion siihen, että työntekijöiden turvallisuudesta ja terveydestä työssä säädetään yhteisön direktiiveissä, varsinkin puitedirektiivissä 89/391/ETY Neuvoston direktiivi 89/391/ETY , annettu 12 päivänä kesäkuuta 1989, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä, EYVL L 183, 29.6.1989 . ja muun muassa erityisdirektiiveissä 89/655/ETY Neuvoston direktiivi 89/655/ETY , annettu 30 päivänä marraskuuta 1989, työntekijöiden työssään käyttämille työvälineille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista, EYVL L 393, 30.12.1989 . , 89/656/ETY Neuvoston direktiivi 89/656/ETY , annettu 30 päivänä marraskuuta 1989, työntekijöiden työpaikalla käyttämille henkilönsuojaimille turvallisuutta ja terveyttä varten asetettavista vähimmäisvaatimuksista, EYVL L 393, 30.12.1989 . ja 90/269/ETY Neuvoston direktiivi 90/269/ETY , annettu 29 päivänä toukokuuta 1990, terveyttä ja turvallisuutta varten asetettavista vähimmäisvaatimuksista sellaisessa käsin tapahtuvassa taakkojen käsittelyssä, johon liittyy erityisesti työntekijän selän vahingoittumisen vaara, EYVL L 156, 21.6.1990 . .
The Commission would also like to draw the attention of the Honourable Member to the fact that the safety and health of workers at workplace is covered by the relevant Community Directives, notably the Framework Directive 89/391/EEC Council Directive 89/391/EEC of 12 June 1989 on the introduction of measures to encourage improvements in the safety and health of workers at work, OJ L 183, 29.6.1989 . and, inter alia, the individual Directives 89/655/EEC Council Directive 89/655/EEC of 30 November 1989 concerning the minimum safety and health requirement for the use of work equipment by workers at work, OJ L 393, 30.12.1989 . , 89/656/EEC Council Directive 89/656/EEC of 30 November 1989 concerning the minimum safety and health requirements for the use by workers of personal protective equipment at the workplace, OJ L 393, 30.12.1989 . and 90/269/EEC Council Directive 90/269/EEC of 29 May 1990 on the minimum safety and health requirements for the manual handling of loads where there is a risk particularly of back injury to workers, OJ L 156, 21.6.1990 . .
Näiden direktiivien mukaan työnantajan on huolehdittava työntekijöiden turvallisuudesta ja terveydestä kaikissa työhön liittyvissä tilanteissa sekä toteutettava arviointi vaaroista ja tarpeelliset ehkäisytoimenpiteet.
According to these Directives, the employer is responsible for ensuring the safety and health of workers in every aspect related to the work and shall establish a risk assessment and take the necessary preventive measures.
Jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöään sekä varmistettava asianmukaiset tarkastukset ja valvonta.
Member States must transpose the Directives to national law and it is up to them to ensure adequate controls and supervision.
Lisäksi komissio haluaisi muistuttaa, että parhaillaan sovittelumenettelyn loppuvaiheessa olevassa ehdotuksessa direktiiviksi satamapalvelujen markkinoille pääsystä todetaan, että itsekäsittely voitaisiin rajoittaa koskemaan merenkulkumiehistöä ainoastaan, jos siihen sovelletaan samoja perusteita kuin palveluntarjoajiin satamassa.
Moreover, the Commission wishes to recall that the proposed Directive on Market Access to Port Services, currently in the concluding stages of the conciliation procedure, foresees that self-handling could only be allowed to be carried out by seafaring crews, only if the criteria requested by providers of similar services in a port are respected.
Näihin perusteisiin voivat kuulua palvelun suorittavan henkilöstön ammattipätevyys ja meriturvallisuuden noudattaminen, sataman turvallisuus tai pääsy satamaan, sen laitteistoihin, välineisiin ja henkilöihin.
These criteria may include professional qualifications of the personnel carrying out the service and respect of maritime safety, or the safety of the port or access to it, its installations, equipment and persons.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2645/03
WRITTEN QUESTION E-2645/03
Aihe: Kioton sopimuksen voimaantuloa koskevan 25 artiklan 1 kohdan muuttaminen
Subject: Amendment of Article 25(1) of the Kyoto Protocol regarding entry into force
Kioton sopimus tulee voimaan, kun sen on hyväksynyt vähintään 55 UN/FCCC:n sopimuspuolta, jotka edustavat vähintään 55:tä prosenttia Annex I -maiden yhteenlasketuista CO 2 -päästöistä.
The Kyoto Protocol will enter into force when it has been ratified by not less than 55 parties to the UNFCCC accounting for at least 55 % of the total CO 2 emissions of the Annex I countries.
Tällä hetkellä sopimuksen hyväksyjiä on 113 valtiota, jotka edustavat yli 80:tä prosenttia maailman väestöstä, mutta hyväksyneiden Annex I -maiden osuus päästöistä on vasta 44,2 %, eikä jäljellä olevista Annex I -maista (Liechtenstein, Monaco ja Australia, yhteensä 2,1 %) ole edes yhteenlaskettuna ylittämään 55 prosentin kynnystä ilman joko Venäjän federaation (17,4 %) tai USA:n (36,1 % Annex I -maiden päästöistä) mukaan saamista.
At present the Protocol has been accepted by 113 states making up over 80 % of the world's population, but the proportion of emissions accounted for by the Annex I countries which have ratified it stands at only 44,2 % and, even taken together, the remaining Annex I countries (Liechtenstein, Monaco, and Australia, whose combined total is 2,1 %) will not raise the figure above the 55 % threshold unless either Russia (17,4 %) or the United States (36,1 % of the Annex I countries' emissions) can likewise be persuaded to give its support.
Näistä jälkimmäinen on jo julkisesti vetäytynyt Kioton sopimuksesta.
The US has already publicly distanced itself from the Protocol.
Venäjä on siten ratkaisevassa asemassa.
Russia thus holds the key.
Luonnollisesti olisi ilmastonmuutoksen kannalta välttämätöntä, että sopimus ylipäätään tulee voimaan suunnitellussa aikataulussa.
From a climate change perspective the Protocol naturally needs if nothing else to enter into force on schedule.
Voisi kuitenkin olla Venäjän kanssa käytäviä neuvotteluja ajatellen strategisesti parempi ja kaikille osapuolille edullista, että Venäjä tulisi mukaan, mutta se ei Kioton sopimuksen voimaan tulon kannalta ole ehdottoman välttämätöntä.
It might in any case be strategically better for the purposes of the negotiations to be conducted with Russia and helpful to all sides if Russia agreed to participate, but as regards entry into force of Protocol this is not absolutely essential.
Onko komissio harkinnut 20 artiklan mukaista menettelyä noudattaen saattaa viipymättä vireille Kioton sopimuksen 25 artiklan 1 kohdan muuttamisen niin, että 55 %:n osuuden sijasta voimaantuloon tarvittaisiin vain esim. 45 % Annex I -maiden päästöistä, jotta Kioton sopimuksen voimaan saattaminen kaikissa olosuhteissa voidaan varmistaa?
Has the Commission thought of taking immediate steps in order to amend Article 25(1) of the Protocol in accordance with the procedure under Article 20 with a view to replacing the requisite 55 % with, say, just 45 % of the Annex I countries' emissions, thus ensuring that, whatever happens, the Protocol can enter into force?
Kioton pöytäkirjan 25 artiklan 1 kohdan muuttaminen ei ole juridisesti mahdollista.
Amendment of Article 25(1) of the Kyoto Protocol is not feasible from a legal point of view.
Kioton pöytäkirjan 20 artiklassa määritellään menettely, jota on noudatettava pöytäkirjan muuttamiseksi.
Article 20 of the Kyoto Protocol defines the procedure that has to be followed for amendments to the Protocol itself.
Koska vastuu muutosten hyväksymisestä kuuluu sopimuspuolten kokouksena toimivalle sopimuspuolten konferenssille, menettelyä voidaan soveltaa vasta, kun Kioton pöytäkirja on tullut voimaan.
As the responsibility for adoption of any amendments lies with the Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties of the Kyoto Protocol, this procedure is applicable only once the Kyoto Protocol has entered into force.
Pöytäkirjan 25 artiklan 1 kohdassa esitetyillä edellytyksillä korostetaan myös tarvetta käsitellä maailmanlaajuista ilmastonmuutosongelmaa kansainvälisellä tasolla, jolloin osallistumispohja on mahdollisimman laaja.
The conditions in Article 25(1) also underline the need to address the global problem of climate change by international action involving broad participation.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2649/ 03
WRITTEN QUESTION E-2649/03
Aihe: Sähköverkkotariffien vertailu komission toisessa vertailuraportissa
Subject: Comparison of electricity network tariffs in the Commission's second benchmarking report
Brysselissä 7. huhtikuuta 2003 julkistetussa Euroopan komission toisessa vertailuraportissa sähkön ja maakaasun sisämarkkinoiden toteuttamisesta käsitellään jäsenvaltioiden edistymistä markkinoiden avaamisessa.
The Commission's Second benchmarking report on the implementation of the internal electricity and gas market (Brussels, 7 April 2003) shows the differing rates of progress towards liberalisation in the individual Member States.
Raportti on seuraavalla Internet-sivulla: (http://europa.eu.int/comm/energy/electricity/benchmarking/doc/2/sec_2003_448_en.pdf).
The report is available on the following Internet site: (http://europa.eu.int/comm/energy/electricity/benchmarking/doc/2/sec_2003_448_en.pdf).
Raportin sivulla 4 olevan taulukon (Sähködirektiivin täytäntöönpano) sarakkeesta Yleiset verkkotariffit käy ilmi, että Itävallassa, Saksassa ja Luxemburgissa on keskimääräistä korkeammat verkkotariffit.
Table 1 Implementation of the Electricity Directive on page 4 of the report (column headed Overall network tariffs ) reveals that Austria, Germany and Luxembourg have above-average network tariffs.
Minkä tietojen tai tutkimusten perusteella verkkotariffit laskettiin?
What data and/or studies were used as the basis for ascertaining the level of network tariffs?
Kuka toimitti tiedot?
Who supplied the data?
Millaisia kulutuslukuja ja muuttujia oli analyysin lähtökohtana?
On what consumption indicators and parameters is the analysis based?
Miten varmistettiin koko unionista kerättyjen tietojen vertailtavuus (erot kulutustottumuksissa, toimitusvarmuudessa, typologiassa jne.)?
How was European comparability ensured (differences in pattern of consumption, security of supply, topology, etc.)?
Tutkimus perustui jäsenvaltioiden ministeriöiden ja sähkö- ja kaasualan sääntelyviranomaisten toimittamiin tietoihin.
The study was based on information submitted by national Ministries and electricity and gas regulatory authorities.
Joissakin tapauksissa käytettiin analyyseja, joita olivat laatineet toimialajärjestöt kuten Verband der Elektrizitätswirtschaft (VdEW) ja Verband der Netzbetreiber (VdN) Saksassa.
In some cases analysis from industry associations was used, for example the Verband der Elektrizitätswirtschaft (VdEW) and Verband der Netzbetreiber (VdN) in Germany.
Tätä selostetaan tarkemmin asiakirjan liitteessä olevassa 2 jaksossa.
This is explained in more detail in Section 2 of the Annex to the document.
Eurostatin keräämien hintatietojen perusteella luotiin seuraavanlaisia tyyppikäyttäjien ryhmiä: —
Standard customer types based on the price information collected by Eurostat were used, in particular: —
teollinen suurkulutus: 24 gigawattituntia (GWh) vuodessa
large industrial user 24 Gigawatt hour (GWh) per year;
pieni kaupallinen kulutus: 50 megawattituntia (MWh) vuodessa
small commercial user 50 Megawatt hour (MWh) per year;
kotikäyttö: 3500 kilowattituntia (KWh) vuodessa.
domestic user 3500 Kilowatt (KWh) per year.
Arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemissa kolmessa jäsenvaltiossa on keskimääräistä korkeammat verkkotariffit näille tyyppikäyttäjille.
The three Member States mentioned by the Honourable Member have above average network tariffs for the customer types used.
Yleisesti katsotaan, että lopulliset päätökset verkkotariffeista tai niiden asianmukaisuudesta sopivat parhaiten kansallisten sääntelyviranomaisten tehtäviksi.
Generally speaking, it is considered that national regulators are best placed to make the final decision on the appropriateness or otherwise of network access charges.
On totta, että typologialla voidaan selittää joitakin eroja, mutta muut mainitut tekijät (toimitusvarmuus ja kulutustottumukset) eivät poikkea toisistaan kovinkaan paljon eri jäsenvaltioissa.
It is true that topology may explain some differences but the other factors identified (security of supply, consumption patterns) are not so different on an individual Member State basis.
Lisäksi raportissa todetaan, että erot voivat johtua myös tehokkaan sääntelyn puuttumisesta ja eriyttämisen riittämättömyydestä eräissä jäsenvaltioissa.
As noted in the report, the lack of effective regulation in certain Member States and an inadequate level of unbundling are also likely explanations of these differences.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2650/ 03
WRITTEN QUESTION E-2650/03
Tietääkö komissio, miten työaikadirektiivin noudattaminen on vaikeuttanut terveyspalvelujen saantia?
Does the Commission recognise the difficulties caused by the Working Time Directive to health service provision?
Yhdistyneen kuningaskunnan sairaaloista esimerkiksi Barnet ja Chase Farm General Hospital ovat ilmoittaneet olevan erittäin vaikeaa laatia sellaisia sairaanhoitajien työaikalistoja, jotka täyttäisivät direktiivin määräykset.
In particular, hospitals in the United Kingdom such as Barnet and Chase Farm General Hospital have reported considerable difficulties in fixing nursing rosters that comply with the directive.
Erityisesti yötyötä koskevat säännöt hankaloittavat sairaaloiden mahdollisuuksia asettaa sellaisia perhemyönteisiä työaikoja, jotka sopisivat sairaanhoitajille, joilla on lapsia ja jotka haluaisivat viedä itse lapsensa kouluun tai hakea heidät sieltä.
In particular, the rules on night working make it difficult for hospitals to fix family-friendly working times, which suit nurses with children who want to be available to pick them up and drop them off at school.
Aikooko komissio tarkistaa direktiiviä siten, että terveyspalvelujen alalla olisi mahdollista joustaa edellä mainittujen ongelmien ratkaisemiseksi?
Does the Commission have any plans to revise the directive to allow more flexibility for health services to deal with these problems?
Vaikka tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 23 päivänä marraskuuta 1993 annetussa neuvoston direktiivissä 93/104/EY säädetään työaikaa koskevista vähimmäisvaatimuksista, direktiivissä annetaan myös mahdollisuus joustaa vaatimusten noudattamisessa muun muassa silloin, kun on kyse toiminnasta, jossa tarvitaan jatkuvaa palvelua … erityisesti palvelut, jotka liittyvät sairaaloiden tai vastaavien laitosten … järjestämään vastaanottoon, hoitoon ja/tai huolenpitoon (17 artiklan 2.1 kohdan c alakohdan i luetelmakohta).
Although Council Directive 93/104/EC of 23 November 1993 concerning certain aspects of the organisation of working time lays down minimum working time requirements it allows, however, for a considerable degree of flexibility as regards, inter alia, activities involving the need for continuity of service … particularly … services relating to the reception, treatment and/or care provided by hospitals or similar establishments … (Article 17.2.1 (c) (i)).
Kyseisellä säännöksellä on tarkoitus vastata myös arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemiin tarpeisiin.
This provision is intended to cater for the needs mentioned by the Honourable Member.
Näiden molempien tapausten osalta direktiivissä säädetään, että neuvosto tarkastelee säännöksiä uudelleen ja päättää, mitä toimia toteutetaan komission ehdotuksen ja siihen liittyvän arviointikertomuksen perusteella.
In both instances, the Directive provides that the Council shall re-examine these provisions and decide on what action to take on the basis of a Commission proposal accompanied by an appraisal report.
Komissio antaa vuoden 2003 loppuun mennessä tiedonannon työaikadirektiivin tarkistamisesta.
Before the end of 2003, the Commission will adopt a Communication on the revision of the Working Time Directive.
Työaikadirektiivin mahdollinen tarkistaminen riippuu neuvoa-antavasta tiedonannosta käytävien keskustelujen ja työmarkkinaosapuolten kuulemisten tuloksista.
Whether the Working Time Directive will be revised depends on the outcome of the discussions on the consultative Communication and on the future consultation with European Social Partners.
KIRJALLINEN KYSYMYS E-2651/03
WRITTEN QUESTION E-2651/03