natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot ( A7‑0082/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Culture and Education, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7‑0082/2010 ),
A. toteaa, että nuorisotyöttömyys, joka on nyt 21 prosenttia– siis kaksinkertainen EU:n yleiseen työttömyysasteeseen verrattuna – on yksi Euroopan kiireellisimmistä haasteista ja että tavoitteena on vähentää koulupudokkaiden osuus alle 10 prosenttiin, sekä toteaa, että tavoitteena on myös lisätä naisten osallistumista työmarkkinoille 70 prosentilla vuoteen 2020 mennessä; katsoo, että yleissivistävä ja ammatillinen koulutus ovat avaintekijöitä menestyksekkäälle työmarkkinoille osallistumiselle ja elämänvalintojen tekemiselle, koska yli 5,5 miljoonaa nuorta työtöntä uhkaavat Euroopassa köyhyys ja ankeat ajat, kun he päättävät koulunkäyntinsä, ja monet nuoret joutuvat hyväksymään epävarmat työsuhteet, pienet palkat ja sosiaaliturvan heikentymisen, mikä vaikuttaa heidän terveyteensä ja turvallisuuteensa työpaikoilla,
A. whereas the youth unemployment rate is now 21 %, which is twice as high as the general rate of unemployment at EU level and is one of the most pressing challenges in Europe, and is thus one of the goals being pursued to reduce the school drop-out rate below 10 %; whereas another goal is to increase women’s participation in the labour market by 70 % by 2020; and whereas education and training are key factors for successful participation in the labour market and the ability to make life decisions, given a situation where more than 5.5 million young Europeans are without work, are at risk of social exclusion and face poverty and a lack of opportunity after leaving school, and many young people are forced to accept precarious jobs, with low salaries and reduced social insurance cover, which affects their health and safety in the workplace,
B. ottaa huomioon, että vaikka 58,9 prosenttia korkeakoulututkinnon suorittaneista on EU:ssa naisia, naisten osuus tohtorin tutkinnon suorittaneista on vain 43 prosenttia ja että vähiten naisia on vakituisina professoreina, joiden joukossa naisten osuus on vain 15 prosenttia,
B. whereas while 58.9 % of the university qualifications awarded in the European Union go to women, the corresponding figure at PhD level is just 43 % and it is lower again at full professor level, and whereas only 15 % of Grade A full professors are women,
C. ottaa huomioon, että komission tiedonannossa "Uutta pontta ammatillista koulutusta koskevalle eurooppalaiselle yhteistyölle Eurooppa 2020 -strategian tueksi" ( KOM(2010)0296 ) ei ole otettu huomioon sukupuolinäkökohtia,
C. whereas the Commission’s Communication entitled ‘A new impetus for European cooperation in Vocational Education and Training to support the Europe 2020 strategy’ ( COM(2010)0296 ) failed to take the gender dimension into account,
D. ottaa huomioon, että siirtyminen koulutuksesta työhön ja työpaikkojen välillä on rakenteellinen haaste työntekijöille kaikkialla EU:ssa; toteaa, että siksi siirtymäturva on eräs keskeisistä elementeistä motivoitaessa työntekijöitä kouluttautumaan muualla kuin työpaikalla; ottaa huomioon, että laadukkailla oppisopimuskoulutuksilla on hyvin myönteinen vaikutus nuorten työllistymiseen,
D. whereas the transition from education to work and between jobs is a structural challenge for workers all over the EU; whereas, therefore, transition security is an essential element to motivate workers for training outside the workplace; whereas quality apprenticeships have a largely positive impact on young people’s access to employment,
E. ottaa huomioon, että varhaisella työttömyydellä on pysyviä haittavaikutuksia, kuten suurempi työttömyysriski tulevaisuudessa ja pienemmät elinikäiset ansiot,
E. whereas early unemployment has lasting ill-effects, including a higher risk of future unemployment and lower lifetime earnings,
F. katsoo, että pidempi ja monipuolisempi työhistoria on tulevaisuudessa itsestäänselvyys demografisen muutoksen ja pitkäikäisyyden vuoksi ja että muun muassa elinikäinen oppiminen, koulutus, uusi digitaalinen talous, uusiin teknologioihin sopeutuminen ja Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttaminen ovat keinoja turvata työllistyminen ja parempi elintaso,
F. whereas demography and longevity are such that working lives will, as a matter of course, be longer and more varied, and whereas inter alia lifelong learning, education, the new digital economy, the adaptation to new technologies and the implementation of the EU 2020 goals are ways to secure employment and a better standard of living,
G. pitää oppilaan yksilöllisiin tarpeisiin räätälöityä ammatillista koulutusta ja jatko- ja täydennyskoulutusta erittäin merkittävänä, koska se lisää yksilöiden mahdollisuuksia käsitellä kilpailupaineita, kohottaa elintasoa, lisää sosiaalis-taloudellista yhteenkuuluvuutta ja edistää erityisten väestöryhmien, kuten siirtolaisten, vammaisten henkilöiden tai koulupudokkaiden ja haavoittuvassa asemassa olevien naisten, yhteiskuntaan integroitumista,
G. whereas vocational education and training tailored to learners’ individual needs is of decisive value, increasing the possibility for individuals to deal with competitive pressures, increasing the standard of living, and achieving socio-economic cohesion and better integration, in particular of specific groups such as migrants, people with disabilities, or early school-leavers and vulnerable women,
H. toteaa, että pienyritykset ovat luoneet kautta aikojen yli 50 prosenttia Euroopan uusista työpaikoista, jotka ovat olleet omavaraisia ja joilla on ollut kerrannaisvaikutuksia,
H. whereas small businesses have created historically more than 50 % of new jobs in Europe – jobs that are self-sustaining and have a multiplier effect,
I. katsoo, että jäsenvaltioiden ja komission rooliin kuuluisi ensisijaisesti avustaa sellaisen ympäristön luomisessa, jossa yritykset voivat menestyä, kehittyä ja kasvaa, mikä edellyttää verorasituksen keventämistä ja ennakoitavuutta suunnittelua ja investointien tekemistä varten,
I. whereas the role of the Member States and the Commission should be primarily to help create an environment where enterprises can succeed, develop and grow – to grow they need a reduced tax burden and predictability so they can plan and make investments,
J. katsoo, että koska jäsenvaltioiden välillä ilmenee suuria eroja sen suhteen, miten oppilaat osallistuvat ammatilliseen koulutukseen, on tärkeää vaihtaa parhaita käytänteitä tekniseen koulutukseen osallistuvien oppilaiden määrän ja laadun parantamiseksi jäsenvaltioissa, joissa ei ole menestytty näiden tekijöiden suhteen,
J. whereas, in view of the great differences in the levels of participation of pupils in vocational training in Member States, exchanges of best practices are important in order to increase the number and improve the quality of pupils who opt for technical training in Member States, which fares poorly as far as pupil numbers and quality are concerned,
7. pitää myönteisinä komission toimia, joilla pyritään koulutusjärjestelmien sisäisten ja keskinäisten tunnustamisten läpäisevyyteen, avoimuuteen ja vertailtavuuteen;
Welcomes the Commission measures aimed at breaking down barriers, increasing transparency, and making for ease of comparison for the purposes of recognition within and between education systems;
Ammatillinen koulutus
Vocational education
24 . toteaa, että hyvän ammatillisen koulutuksen pohjaksi tarvitaan vankkaa sukupuolineutraalia yleissivistystä, ja kehottaa jäsenvaltioita välttämään oppimateriaalissa sukupuolispesifisiä esimerkkejä ammateista, jotta pojat ja tytöt saataisiin alusta pitäen kiinnostumaan kaikista ammateista;
Notes that high-standard vocational training is founded on sound, gender-neutral general education, and urges Member States to ensure that teaching materials do not contain gender-specific career models, so as to ensure that boys’ and girls’ interest in all career possibilities is awakened from the outset;
42. korostaa, että olisi laadittava selvitys aloista, joilla Euroopan unionilla on tai voisi olla maailmanlaajuinen kilpailuetu ja joiden edistämiseksi olisi kehitettävä lisästrategioita;
Emphasises the need to establish an inventory of those areas in which the European Union holds, or could hold, a comparative advantage worldwide, and for which further training strategies should be developed;
43. kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon jatkokoulutuksen kasvaneen tarpeen ja tukemaan työntekijöitä sopivan jatko- ja täydennyskoulutuksen suunnittelussa neuvontapalvelujen avulla; kehottaa työnantajia mahdollistamaan jatko- ja täydennyskoulutuksen kaikille työntekijöille;
Calls on the Member States to allow for the growing need for upskilling by setting up advice centres to help workers plan the necessary vocational training; calls on employers to offer opportunities for upskilling to all employees;
46. kehottaa jäsenvaltioita edistämään komission avustuksella ja relevantteja yliopisto-ohjelmia hyödyntäen ammatillisen koulutuksen tunnustamiseen perustuvia henkilöresurssien hallintaa ja käyttöä koskevia malleja elinikäisen oppimisen yhteydessä tekijänä, joka tuottaa lisäarvoa ja kilpailuetua yrityksille;
Calls on the Member States, with the assistance of the Commission, to promote, through the relevant university programmes, models for managing and exploiting human resources based on the recognition of vocational education and training, within the framework of lifelong learning, as an added value and competitive advantage for enterprises;
53. kehottaa komissiota laatimaan selvityksen ammatilliseen koulutukseen osallistumisen seurauksista sekä työntekijöiden tuottavuudelle että yritysten kilpailukyvylle ja työn laadulle;
Calls on the Commission to draw up a study on the consequences of participating in vocational education and training, both for the productivity of workers and for the competitiveness of enterprises and the quality of the work;
· räätälöity ammatillinen koulutus urakehityksen tueksi;
· customised VET to support career development,
· mahdollisuus siirtyä epävirallisesta oppimisesta viralliseen;
· accessible pathways from informal to formal learning,
· eri oppimistyylien hyväksyminen;
· responsiveness to different learning styles,
· roolimallien ja mentorien käyttö;
· access to role models and mentors,
· joustaviin työskentelyjärjestelyihin ja osa-aikasopimuksiin mukautettujen ohjelmien kehittäminen;
· the development of programmes adapted to flexible working arrangements and part-time contracts,
· yksilölliset verkko-opiskelumahdollisuudet;
· tailored online learning options;
58. korostaa, että osana pyrkimyksiä sisällyttää joustavuuden tavoitteeseen turvallisuutta on tärkeätä lisätä nopeasti ja tehokkaasti joustavien työllistymismuotojen työntekijöiden osallistumista ammatilliseen koulutukseen; kehottaa siksi jäsenvaltioita käynnistämään vastaavia aloitteita;
Emphasises that, as part of efforts to attain the objective of flexibility with security, it is urgently necessary effectively to increase the participation of workers involved in flexible forms of employment in vocational training; calls, therefore, on the Member States to take the relevant initiatives;
65. pyytää jäsenvaltioita luomaan paremmat mahdollisuudet kouluttajan pätevyyden hankkimiseen ja luomaan perustan tätä tukevalle opetuskumppanuudelle erityisesti alue- ja paikallistasolla pyrkien turvaamaan ammatillisen koulutuksen järjestelmien tehokkuuden sekä tietämyksen tehokkaan ja menestyksekkään välittämisen;
Asks the Member States to create better training opportunities for trainers and lay the foundations for a facilitative learning partnership, particularly at regional and local level, with a view to securing the effectiveness of vocational education and training systems, as well as the efficient and successful passing down of knowledge;
69. kehottaa komissiota tiedottamaan EU:n ja jäsenvaltioiden työmarkkinoilla odotettavissa olevista muutoksista, jotta jäsenvaltiot voivat sisällyttää nämä tiedot koulutusstrategioihinsa ja -ohjelmiinsa;
Calls on the Commission to provide information regarding the expected changes on labour markets within the EU, and on the Member States to incorporate this information in their educational strategies and programmes;
74. kehottaa jäsenvaltioita ottamaan aktiivisesti mukaan yksityiset korkeamman asteen oppilaitokset ja yliopistojen kaltaiset julkiset laitokset ammattitaitojen lisäämiseen ja kehittämiseen etenkin matematiikan, tietojenkäsittelyn, luonnontieteiden ja teknologian ammatteja varten;
Calls on the Member States to actively involve private higher education institutions, as well as public institutions such as universities, in the upgrading and expansion of vocational skill development, especially for the MINT professions (mathematics, informatics, natural sciences, and technology);
79. kehottaa jäsenvaltioita luomaan alanvaihtomahdollisuuksia nuorille, joilla ei ole mitään loppututkintoa tai alhainen koulutustaso, jotta he pääsisivät työelämään, jolloin olisi edelleen voitava edistää ja tunnustaa osapätevyyksiä; kehottaa ongelman vakavuuden vuoksi käynnistämään nuorisotyöttömyyden ja naisten työttömyyden torjuntaa koskevan kattavan strategian, jolla jäsenvaltioita tuetaan koulujen, yritysten, nuorisonhuollon ja nuorten paikalla tapahtuvan verkostoitumisen kehittämistä;
Calls on the Member States to create pathways for young people with no educational qualifications or qualified at a low level so as to enable them to enter employment, whereby it should also be possible to continue to promote and recognise partial qualifications; calls, given the explosive nature of the problem, for a comprehensive strategy to combat youth and women’s unemployment and help Member States establish networks on the ground linking schools, industry, youth services, and young people;
Joustavuus ja liikkuvuus
Flexibility and mobility
91. kehottaa jäsenvaltioita kohentamaan ja seuraamaan komission avustamana ja yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa järjestelmiä, joilla ammattitutkinnot tunnustetaan elinikäisen oppimisen ja ammatillisen koulutuksen yhteydessä;
Calls on the Member States, with the assistance of the Commission, and in cooperation with the social partners, to improve and monitor systems for certifying vocational qualifications within the framework of lifelong learning and professional training;
95. kehottaa jäsenvaltioita korostamaan ammatillisessa koulutuksessa ja jatko- ja täydennyskoulutuksessa vieraiden kielten taitojen hankkimista ja keskittymään pk‑yrityksiin ja luomaan siten edellytykset niiden kilpailukyvyn lisäämiseksi osana sisämarkkinoita;
Calls on the Member States to put an emphasis on the acquisition of foreign-language skills in vocational education and training with a focus on small and medium-sized enterprises, thereby creating the conditions for increasing their competitiveness as part of the single market;
98. pitää myönteisenä, että Kööpenhaminan prosessilla on tuettu yhteisten vertailuvälineiden kehittämistä (europassi, eurooppalainen tutkintojen viitekehitys, ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalainen siirtojärjestelmä ja ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys), ja kannattaa näiden välineiden käyttöönottamista ja jatkokehittämistä;
Welcomes the common reference tools being promoted by the Copenhagen Process (Europass, the European Qualifications Framework, the European Credit System for Vocational Education and Training, and the European Quality Assurance Reference Framework for vocational education and training), and maintains that single-minded energy should be applied to bringing these tools into use and developing them further;
102. kehottaa jäsenvaltioita yksinkertaistamaan ulkomaisten ammattitutkintojen tunnustamista koskevia menettelyjä siten, että ammatilliset valmiudet voidaan osoittaa virallisten todistusten ohella koeajan perusteella, käytännön kokeilla ja teoriakokeilla sekä asiantuntija-arvioilla;
Calls on the Member States to simplify the procedures for recognising foreign professional qualifications so as to ensure that job skills can be demonstrated not just on the strength of formal qualifications, but also by means of probation, theoretical and practical examinations, and expert assessment;
Menestyksekäs työelämä globaalistuneessa taloudessa edellyttää mahdollisuuksia ja kykyä oppia ja työskennellä kansainvälisessä ympäristössä.
The possibility and ability to learn and work in an international context is a prerequisite for a successful working life in a globalised economy.
Tarvitaan yhä enemmän työntekijöitä, jotka ovat liikkuvaisia ja joustavia ja joilla on kansainvälistä kokemusta.
There is a growing need for mobile, flexible employees with international experience.
Vaikka talouskriisi vaikuttaa tuntuvasti Euroopan työmarkkinoihin, on syytä olettaa, että työllisyyden kasvu jatkuu Euroopassa ainakin vaiheittain seuraavan kymmenen vuoden aikana.
In spite of the severe effects that the economic crisis is having on the European labour market, it can be assumed that employment growth in Europe will recover, at least gradually, over the next ten years.
Kuten Cedefopin ajankohtainen ennuste pätevyyden tarjonnasta ja kysynnästä Euroopassa osoittaa, uusien työpaikkojen määräksi arvioidaan 80 miljoonaa vuoteen 2020 mennessä
According to Cedefop’s current Europe-wide skill supply and demand forecast, the number of new jobs up to 2020 is estimated at 80 million
Ennakkoarviot antavat aihetta olettaa, että pätevyyttä koskevan kysynnän kasvu jatkuu.
The projections suggest that the demand for skills will continue to rise.
Teollinen ja teknologinen muutos lisää korkean ja keskitason ammattitaidon omaavan työvoiman tarvetta, joskin tämä tapahtuu vähäisen koulutustason omaavien kustannuksella.
Industrial and technological change increases the need for workers with high and intermediate skill levels, but low-skilled labour is, conversely, being squeezed out.
Etenkin nuorten suhteen on toimittava nopeasti: nuorisotyöttömyyden jatkuva kasvu on yksi Euroopan kiireellisimmistä haasteista.
Especially where young people are concerned, action needs to be taken quickly: youth unemployment is one of Europe’s most pressing challenges.
Nuoret työntekijät ovat aikuistyöntekijöitä useammin työttöminä ja he työskentelevät useammin epävarmoissa työsuhteissa ja osa-aikatöissä, saavat vähemmän palkkaa ja heidän sosiaaliturvansa on huonompi.
It is not just that the unemployment rate is higher among young workers than among their adult counterparts: young people are also to be found more frequently in insecure temporary jobs with lower pay and weaker social security cover.
Jäsenvaltioiden on toteutettava määrätietoista poliittista strategiaa torjuakseen nuorisotyöttömyyttä ja otettava tällöin huomioon kulloisetkin kansalliset erityispiirteet ja tarpeet.
Member States must adopt purposeful strategies to combat youth unemployment, taking into account specific national circumstances and needs.
Eurooppa 2020 -strategiassa asetetut tavoitteet koulupudokkaiden osuuden vähentämisestä alle 10 prosenttiin kustakin vuosikerrasta ja korkeakoulututkinnon suorittamisen mahdollistamisesta 40 prosentille nuorista on saavutettava konkreettisin, luovin ja tehokkain toimin.
The aims charted in the Europe 2020 strategy, namely to reduce the school drop-out rate below 10 % and ensure that 40 % of young people are educated to university level, must be tackled by means of efficient, creative practical measures.
Yritykset edellyttävät yhä painokkaammin, että ammatillisen koulutuksen ja jatko- ja täydennyskoulutuksen tarjonnassa keskitytään vahvasti käytäntöön ja ratkaisujen löytämiseen.
Industry is increasingly calling for education and training offerings to be related directly to practical requirements and oriented explicitly towards solutions.
Yritysten kannalta on tärkeää, mitä lisätaitoja ja -pätevyyksiä osallistuja tuo työympäristöönsä ammatillisen koulutuksen ja jatko- ja täydennyskoulutuksen päätyttyä.
What matters for companies is that those who have completed a vocational education or training course should actually bring their newly acquired abilities and skills to the working environment.
Oppimisessa on siis panostettava selvästi tulosten painottamiseen.
The approach to learning needs to be oriented clearly towards results.
Lisäksi Kööpenhaminan prosessissa kehitetyt aloitteet eurooppalaisesta tutkintojen viitekehyksestä ja ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisesta siirtojärjestelmästä leimaavat tulevina vuosina voimakkaasti Euroopan tason suuntausta ja ne ovat jo antaneet virikkeitä eräiden jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen järjestelmien uudistamiseen.
The two initiatives stemming from the Copenhagen Process, the European Qualifications Framework and the European Credit System for Vocational Education and Training, will largely determine the direction of European policy in the next few years; they are already triggering reforms in some national vocational education systems.
EU:n jäsenvaltioiden ammatillisen koulutuksen ja jatko- ja täydennyskoulutuksen järjestelmien yhteydessä on otettava huomioon parempi avoimuus ja vertailtavuus eri koulutusjärjestelmissä ja niiden välillä.
As regards the comparability of education and training systems in the Member States, the priorities must be to break down barriers, increase transparency, and make for ease of comparison within and between the different systems.
Euroopan koulutuspolitiikan tavoitteet ja aloitteet tarvitsevat ammatillisen koulutuksen kaikkien toimijoiden tukea.
The aims and initiatives encompassed within European education policy need the support of all vocational training stakeholders.
Niissä on kokeiltava vielä käytännön testejä ja niitä on vielä konkretisoitava monessa kohden.
They need to be further tested at the practical level and on many points have still to be fleshed out.
Koska demografinen muutos lisää jatko- ja täydennyskoulutuksen tarvetta ja elinikäisen oppimisen tarvetta, työntekijöille on luotava väline, jonka avulla he voivat itse todeta jatko- ja täydennyskoulutustarpeensa ja suunnitella tällaista koulutusta.
Given that demography is fuelling the need for training and adding to the necessity of participating in lifelong learning, workers must be provided with a means of determining and planning their own training needs.
Tämä voidaan toteuttaa jatko‑ ja täydennyskoulutuksen puolueettomilla neuvontapalveluilla.
Neutral training advice centres might usefully complement such an arrangement.
Lisäksi on luotava eri elämänvaiheissa oleville ihmisille ja erityisille henkilöryhmille paremmat ammatillisen koulutuksen ja jatko- ja täydennyskoulutuksen mahdollisuudet laajentamalla, yksinkertaistamalla ja helpottamalla nuorten yrittäjien rahoitusmahdollisuuksia Euroopan sosiaalirahaston, elinikäistä oppimista koskevan ohjelman ja Erasmus-ohjelman määrärahoista.
Furthermore, to enable people at different times of life and, equally, specific groups to have access to vocational education and training, financing opportunities should be widened, simplified, and made more readily available, using the funding currently provided under the ESF, the Lifelong Learning Programme as a whole, and Erasmus for Young Entrepreneurs.
Lisäksi Euroopan sosiaalirahaston varoista voitaisiin rahoittaa etusetelijärjestelmää, jonka avulla pienituloiset voisivat osallistua mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla kohentavaan jatko‑ ja täydennyskoulutukseen.
ESF funding could also be used to finance a voucher system to enable people on low incomes to attend training courses and in so doing improve their chances on the labour market.
Näin ihmiset voivat pyrkiä määrätietoisesti elinikäiseen oppimiseen.
In this way people could be expressly encouraged to engage in lifelong learning.