natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kuitenkin, kun otetaan huomioon SEUT-sopimuksen 123 artiklassa säädetty keskuspankkirahoitusta koskeva kielto, EVM ei ole hyväksyttävä vastine EKP:n rahapoliittisille operaatioille.
However, in view of the prohibition on monetary financing laid down in Art. 123 TFEU, the ESM will not be an eligible counterpart for the ECB’s monetary policy opera-tions.
EKP:n ensisijainen tehtävä on nyt ja vastaisuudessa ylläpitää hintavakautta euroalueella.
The ECB’s primary objective is and remains the maintenance of price stability in the euro area.
EVM:n toimintaan liittyvillä toimilla on täydentävä ja avustava tehtävä, ja EKP voi toteuttaa niitä sellaisen täydelliseen yhteisymmärrykseen perustuvan selkeän edellytyksen nojalla, että niillä ei rajoiteta EU:n perussopimuksissa vahvistetun EKP:n tehtävän täyttämistä.
Any activities related to the operation of the ESM are, in any case, of an auxiliary and assisting nature and would be undertaken by the ECB on the clear condition of a full understanding that they are without prejudice to the fulfilment of the ECB’s mandate as laid down in the EU Treaties.
Äskettäin on esitetty ajatus, että EKP osallistuu ERVV:n toiminnan tehostamiseen.
The idea has been floated recently to involve the ECB in leveraging the EFSF operations.
Mitä mieltä olette tästä asiasta?
What are your views on this?
Laaja yhteisymmärrys vallitsee siitä, että ERVV:n varat olisi käytettävä mahdollisimman tehokkaasti.
There is broad consensus that the EFSF resources should be used as efficiently as possible.
Tällä edistetään kahta tavoitetta: maksimoidaan euroalueen hyötyminen kokonaisuudessaan jokaisesta eurosta, joka käytetään tietyn valtion ohjelmaan, ja samalla tässä menettelyssä suojellaan eurooppalaisten veronmaksajien rahoja.
This serves the dual goal of maximising the benefit for the euro area as a whole associated with every euro that is spent as part of any country pro-gramme while protecting European taxpayer’s money in the process.
Tältä osin on myös välttämätöntä, että hallitukset panevat nopeasti täytäntöön ERVV:n uudet välineet valtion- ja hallitusten päämiesten 21. heinäkuuta tekemän päätöksen mukaisesti.
In this re-gard it is also essential that the governments swiftly implement the new instru-ments of the EFSF in line with the Heads of State and Government decision of 21 July.
On tärkeää, että ERVV pystyy täyttämään tehtävänsä rahoitusmarkkinoiden vakauden turvaamisesta tehokkaalla tavalla.
It is important the EFSF has the capacity to fulfil its function for safe-guarding financial stability in an effective and efficient manner.
Kun on kyseessä EKP:n osallistuminen ERVV:n edistämiseen, niin minun mielestäni pitäisi olla selvää, että EKP noudattaa aina tiukasti perussopimuksiin sisältyvän keskuspankkirahoitusta koskevan kiellon henkeä ja oikeudellista näkökohtaa.
With regard to the ECB involvement in leveraging the EFSF, it should be clear in my view that the ECB will always strictly adhere to both the spirit and the le-gal dimension of the monetary financing prohibition contained in the Treaty.
Kun otetaan huomioon ERVV:n tarkoitus tarjota rahoitusta taloudellisissa vaikeuksissa oleville euroalueen jäsenvaltioille, EKP:n osallistuminen tällaiseen rahoitukseen rikkoisi SEUT-sopimuksen 123 artiklan mukaista keskuspankkirahoituksen kieltoa.
Given the EFSF’s sole purpose to provide financing to euro area Member States in financial difficulties, involving the ECB is such financing would contravene the monetary financing prohibition under Article 123 TFEU.
Kuitenkin tällaisesta oikeudellisesta arvioinnista riippumatta ERVV:n rahoituksen EKP:n välityksellä voidaan katsoa merkitsevän, että EKP rikkoo perussopimusten määräysten henkeä, mikä muodostaa vakavan riskin EKP:n uskottavuudelle ja maineelle.
However, inde-pendent from such legal assessment, EFSF financing via the ECB will be per-ceived as the ECB breaching the spirit of the Treaty provisions constituting a se-rious risk for ECB’s credibility and reputation.
Jos rahapolitiikka alistettaisiin finanssipoliittisille näkökohdille, niin nykyaikaisen keskuspankkitoiminnan rahapolitiikan puitteiden tunnusmerkkinä olevaa keskeistä periaatetta − keskuspankin itsenäisyyttä − rikottaisiin, ja rahapolitiikasta vastaavien viranomaisten mahdollisuus taata hintavakaus vaarantuisi tämän seurauksena.
With the perception that mone-tary policy would be subjugated to fiscal policy concerns, the key principle which has been the hallmark of modern central banking monetary policy frame-works – that of central bank independence - would be broken, and the ability of monetary authorities to deliver price stability would be compromised as a result.
"Euro-obligaatiot" on käsite, joka kattaa monia eri ajatuksia.
‘Eurobonds’ is a term that encapsulates a variety of different ideas.
Euro-obligaatioita koskevat ehdotukset eroavat toisistaan muun muassa takuurakenteensa, pääomarakenteensa ja hallintorakenteensa osalta, ja siksi kaikissa tapauksissa vaikutukset talouden ohjausjärjestelmään eivät ole yhdenmukaisia.
Proposals for Eurobonds differ inter alia according to their guarantee structure, capital struc-ture and governance structure, hence the implications for economic governance in each case are not uniform.
Kaikkiin euro-obligaatioita koskeviin ehdotuksiin kuitenkin sisältyy euroalueen jäsenvaltioiden yhteinen velan liikkeeseenlasku ja jonkinlainen keskinäinen takaus.
That said, all Eurobond proposals imply common debt issuance between euro area Member States and some form of mutual guarantee.
Tämän takauksen mahdollinen yhteisvastuullisuus estettäisiin nykyisellä perussopimuksella.
Where this guarantee is joint and several, it would be precluded by the Treaty as it stands.
Yleisemmin tarkasteltuna kyseiset keskinäiset takaukset heikentävät automaattisesti osallistuvien maiden vakaata finanssipolitiikkaa (ja makropolitiikkaa) koskevia kannustimia.
More gener-ally, such mutual guarantees necessarily reduce the incentive for sound fiscal (and macro) policies for the participating countries.
On olennaisen tärkeää, että kaikkien tällaisten järjestelyjen hallintorakenteilla taataan, että nämä kannustimia heikentävät vaikutukset korvataan täysimääräisesti muilla mekanismeilla.
It is crucial that the govern-ance structure of any such arrangement ensures that these incentive-weakening effects are fully offset by other mechanisms.
Nykyiset ehdotukset eivät näytä tarjoavan tällaisia kannustimia vastaavia puitteita, ellei EU:n hallintorakenteeseen tehdä huomattavia muutoksia (mukaan luettuna perussopimuksen muutokset).
Current proposals do not seem to provide for such incentive-compatible frameworks without substantial changes to the EU governance structure (including Treaty changes).
Mikäli kyseisellä liikkeeseenlaskulla lisäksi tasattaisiin osallistuvien jäsenvaltioiden korkoja, se merkitsisi epäsuoraa avustusta jäsenvaltioilta, joissa julkinen talous on terveellä pohjalla, niille jäsenvaltioille, joiden julkinen talous ei sitä ole, ja heikentäisi entisestään budjettikuria koskevia kannustimia EMU:ssa.
Moreover, to the ex-tent that such issuance would equalise interest rates between participating Mem-ber States, it would create an implicit subsidy between fiscally sound and fis-cally less sound Member States, further weakening incentives for fiscal disci-pline within EMU.
Katsotteko, että EKP tarvitsi enemmän uusia välineitä euroalueen kriisin käsittelemiseksi?
Do you think the ECB should need further new instruments to cope with the euro area crisis?
Haluan ensin todeta, että EKP on antanut euroalueen pankkijärjestelmälle poikkeuksellisen paljon likviditeettitukea koko rahoituskriisin ajan, ja se on sitoutunut antamaan sitä edelleen niin kauan kuin kyseistä tukea tarvitaan.
Let me first state that the ECB has provided to the euro area banking system an exceptional high degree of liquidity support throughout the financial crisis and is committed to continue to do so as long as such support is needed.
Euroalueen pankeilla on ollut lokakuusta 2008 alkaen mahdollisuus saada vakuudeksi annettuja erilaisia sijoituskelpoisia arvopapereita ja kiinteää korkoa vastaan rajoittamaton määrä keskuspankin likviditeettiä (kaikissa EKP:n rahoitustoimissa, joissa maturiteetit vaihtelevat yhdestä viikosta nykyiseen kolmeen kuukauteen).
Euro area banks have since October 2008 the possibility to obtain, against a broad range of eligible securities as collateral and against a fixed rate, unlimited amounts of central bank liquidity (at any refinancing operation of the ECB at maturities ranging from 1 week to currently three months).
Tällä täysimääräisellä kiinteäkorkoisella huutokauppamenettelyllä pankeille tarjotaan vakuutus likviditeettiriskiä vastaan suhteellisen alhaisin kustannuksin.
This fixed-rate full allotment procedure effectively provides to banks an insurance against liquidity risk at relatively low costs.
Tällainen vakuutus on nykyisissä oloissa hyvin kysytty, ja pankkien välisillä markkinoilla sen hankkiminen on erittäin kallista tai mahdotonta.
Such insurance is, under current circumstances, in high de-mand and only very costly or impossible to obtain in the interbank markets.
Vaikka EKP korostaa tämän välineen tilapäisyyttä, se on kuitenkin jo todennut, että tämä toimenpide säilyy käytössä niin kuin on tarpeen mutta ainakin vuoden 2012 alkuun.
While emphasising the temporary nature of this instrument, the ECB has already stated that this measure will remain in place for as long as needed but at least until the beginning of 2012.
EKP tarkastelee jatkuvasti kokonaistilannetta.
The ECB is constantly reviewing the overall situa-tion.
Lopuksi, mikäli euroalueen rahoitusmarkkinoiden nykyiset ongelmat eivät enää rajoitu maksukyisten pankkien likviditeettirajoituksiin vaan laajenevat esimerkiksi maksuvalmiutta koskeviin näkökohtiin, ratkaisuja on etsittävä muualta, erityisesti kansallisista hallituksista, joiden pitäisi säätää pääomittamisen tukitoimista uusien stressitestien mukaisesti, jos kyseisille pankeille ei saada rahoitusta markkinoilta.
Finally, to the extent that the current problems in euro area financial markets go beyond liquidity constraints on the part of solvent banks and rather relate to sol-vency concerns, solutions need to be sought from other sides, notably national governments who would need to provide support measures for recapitalisation, in line with the findings of the recent stress tests, if no market funding for the banks concerned could be obtained.
Nykyisten ongelmien perussyytä ei kuitenkaan voida eikä pitäisi käsitellä keskuspankin interventioiden avulla.
The root cause of the current problems, however, cannot and should not be dealt with by means of central bank interven-tion.
Siksi EKP ei mielestäni tarvitse uusia välineitä.
Therefore I do not see the need for new instruments for the ECB.
Mikä asema valtioiden luottoluokituksilla pitäisi mielestänne olla EKP:n politiikassa?
What role should sovereign ratings have in your view on ECB policy?
Katsotteko, että EKP:n pitäisi hyväksyä automaattisesti kaikki euroalueen valtion joukkovelkakirjat arvopapereiksi?
Do you think that ECB should accept as a rule all euro area government bonds as securities?
Kun arvioidaan sijoituskelpoisten arvopapereiden luottokelpoisuutta rahapoliittisten toimien vakuutena käytettäväksi, luottoluokituslaitosten luokitukset ovat yksi, mutta eivät ainoa peruste, jota käytetään.
In the assessment of the credit standards of eligible assets as collateral at mone-tary policy operations, ratings from credit rating agencies are one, but not the only, input used.
Eurojärjestelmässä otetaan myös huomioon muita ominaisuuksia, jotka takaavat riittävän turvan riskejä vastaan.
The Eurosystem also takes into account other features guaran-teeing a high risk protection.
Mikäli maassa on käynnissä sopeutusohjelma, on olennaisen tärkeää, noudatetaanko maassa kyseistä ohjelmaa, ja miten EKP arvioi ohjelman.
In the case of a country under an adjustment pro-gramme, the country's compliance with the programme and the ECB’s assess-ment of the programme is of crucial importance.
Euroalueen valtion joukkovelkakirjojen sekä kaikkien muiden arvopapereiden osalta eurojärjestelmän vaatimukset on esitetty eurojärjestelmän luottoriskinarvioinnissa.
As regards euro area government bonds, as with all other securities, the Euro-system has set the standards in its Eurosystem Credit Assessment Framework.
Eurojärjestelmä pidättää aivan oikein itsellään oikeuden ratkaista minkä tahansa merkitykselliseksi katsomansa tiedon perusteella, täyttävätkö liikkeeseenlaskut liikkeeseenlaskijat, velalliset tai takaajat sen asettamat tiukat luottokelpoisuusvaatimukset, ja se voi tarvittaessa tällaisin perustein kieltäytyä hyväksymästä omaisuuseriä vakuudeksi, rajoittaa niiden vakuuskäyttöä tai soveltaa ylimääräistä aliarvostusta varmistaakseen, että eurojärjestelmän oikeudet on riittävästi turvattu EKPJ:n perussäännön 18.1 artiklan mukaisesti.
The Eurosystem rightly reserves the right to determine whether an issue, issuer, debtor or guarantor fulfils its requirements for high credit standards on the basis of any information it may consider relevant and may reject, limit the use of as-sets or apply supplementary haircuts on such grounds if required to ensure ade-quate risk protection of the Eurosystem in line with Article 18.1 of the Statute of the ESCB.
Mikä on näkemyksenne eurooppalaisesta luottoluokituslaitoksesta?
What is your view on a European Credit Rating Agency?
Uuden riippumattoman eurooppalaisen luottoluokituslaitoksen mahdollisella perustamisella voi olla joitakin etuja, muun muassa luottoluokituslaitosten kilpailun lisääntyminen, jonka ansiosta saadaan aiempaa parempia arvioita, joissa mahdollisesti voidaan ottaa myös aiempaa paremmin huomioon joitakin rahoituksen eurooppalaisia erityispiirteitä.
The possible establishment of a new independent European Credit Rating Agency may have potential benefits, notably increasing competition among rat-ing agencies, thereby leading to better assessments, possibly also being able to take better into account some European financial peculiarities.
Kyseisen viraston pitäisi kuitenkin pysyä täysin riippumattomana poliittisesta tai muusta vaikutusvallasta.
However, such an agency would need to remain fully independent from political or other influ-ences.
Saattaisi myös viedä jonkin verran aikaa ennen kuin kyseinen virasto voisi uskottavasti antaa luokituksia, jotka ovat tiukkoja, järjestelmällisiä ja jatkuvia ja jotka voidaan validoida aiemman kokemuksen perusteella ja joissa siten noudatettaisiin luottoluokituslaitoksista annetussa asetuksessa edellytettyjä ominaisuuksia.
It may also take some time until such an Agency could credibly issue rat-ings that are rigorous, sound, continuous, and subject to validation based on his-torical experience, and thus in compliance with the features required by the CRA Regulation.
Katson kuitenkin, että on tärkeää panna merkille ulkoisten luokitusten riippuvuutta koskeva perusongelma.
Having said this, I think it is important to point to the fundamental problem of over reliance on external ratings.
Finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmä, Euroopan komissio ja Baselin pankkivalvontakomitea tekevät parhaillaan huomattavaa työtä sen osalta.
The FSB, the EU Commission and the Basel Committee on Banking Supervision (BCBS) are currently undertaking important work in this respect.
Mikä on näkemyksenne arvopaperimarkkinoita koskevasta ohjelmasta?
What is your view on the Securities Markets Programme (SMP)?
Katsotteko erityisesti, että se tekee EKP:stä tosiasiallisesti finanssialan toimijan ja saattaa siten vaarantaa sen riippumattomuuden?
In particular, in your view does it turn the ECB to a de facto fiscal player and thus possibly endanger its independence?
EKP:n esittämä arvopaperimarkkinoita koskeva ohjelma otettiin käyttöön toukokuussa 2010 tukemaan rahapoliittisten päätösten välittymistä häiriintyneissä rahoitusmarkkinasegmenteissä ja takaamaan koko euroalueen hintavakaus.
The Securities Markets Programme (SMP) as communicated by the ECB had been introduced in May 2010 to support the transmission of monetary policy de-cisions on account of dysfunctional financial market segments, with a view to ensuring price stability for the euro area as a whole.
Päätös joukkovelkakirjojen ostamisen aloittamisesta uudelleen elokuussa 2011 tehtiin, koska jotkin valtion joukkovelkakirjamarkkinat olivat vaarassa häiriintyä, ja jännitteet olisivat saattaneet levitä muille markkinoille, jos interventioita ei olisi tehty.
The decision to start buying bonds again in August 2011 was taken in view of the significant risk of some government debt securities markets becoming dysfunctional and tensions spreading to other markets in the absence of intervention.
Häiriintyneillä arvopaperimarkkinoilla – ja erityisesti valtion joukkovelkakirjamarkkinoilla – voi olla vakavia haitallisia vaikutuksia rahapolitiikan välittymiseen reaalitalouteen (ja loppujen lopuksi hintoihin).
Dysfunctional securi-ties markets – and government bond markets in particular – can have severe ad-verse effects on the transmission of the monetary policy stance to the real econ-omy (and ultimately to prices).
Ulkopuolelta on miltei mahdotonta arvioida, ilmeneekö todellisuudessa tällaisia haitallisia vaikutuksia rahapolitiikan välittymiseen reaalitalouteen ja missä määrin niitä ilmenee.
From an outside perspective it is almost impos-sible to judge, if and to what extend such adverse effects on the transmission of the monetary policy stance to the real economy take place in reality.
EKP:n julkaisuissa, kuten kuukausitiedotteessa, olisi annettava mahdollisimman paljon tietoa.
The publi-cations of the ECB, e.g. the monthly bulletin, should provide as much informa-tion as possible.
Minun mielestäni on olennaisen tärkeää, että arvopaperimarkkinoita koskeva ohjelma on vain väliaikainen ja rajallinen ja että järjestelmän loppuminen on näkyvissä, koska jälkimarkkinatoimet voidaan hoitaa uudistetulla ERVV:llä.
From my perspective, it is essential that SMP will be of a tem-porary and limited nature only and that the end of the scheme is foreseeable since the enhanced EFSF can undertake secondary market operations.
Toinen tärkeä näkökohta on se, että jälkimarkkinatoimet steriloidaan täysin, jotta ne eivät haittaa rahapolitiikan täytäntöönpanoa ohjaamalla lyhyen aikavälin rahamarkkinoiden korkoja rahapolitiikan mukaisesti.
A second important aspect is that secondary market operations are fully sterilized so that they do not hinder the implementation of monetary policy by steering short-term money market interest rates in line with the policy monetary stance.
EKP pyrkii vain vakauttamaan markkinat, jotka eivät enää toimi normaalisti.
The ECB is only aiming to stabilise those markets that stopped functioning normally.
Ensimmäinen – ja ehdottoman välttämätön – menestyksen ehto on kuitenkin se, että hallitukset nopeuttavat talouden vakauttamista ja panevat järkähtämättömästi täytäntöön välttämättömät ankarat toimenpiteet.
But the first – and absolutely necessary – condition for success is that governments accelerate fiscal consolidation and are unwavering in their imple-mentation of the tough measures that are indispensable.
Mikäli kyse on joidenkin jäsenvaltioiden arvopaperimarkkinoista, markkinahäiriöt johtuvat siitä, että yksittäisten hallitusten on edelleen taattava luotettavuutensa markkinoilla täysimääräisesti ja että vakaus- ja kasvusopimuksessa esitettyä vertaisvalvontaa ei ole harjoitettu asianmukaisesti.
Market disruptions, in the case of the securities markets of some member countries, are due to the fact that governments, individually, still have to ensure their full credibility in the markets, and that the peer surveillance called for by the Stability and Growth Pact was not exercised correctly.
On kiistämätöntä, että EKP on toisinaan ollut euroalueen ainoa sidosryhmä, joka on pystynyt toimimaan täysimääräisesti, mutta finanssi- ja rahapolitiikka on kuitenkin erotettava selkeästi periaatteen vuoksi.
It is undisputed that the ECB was at times the only stakeholder in the euro area fully capable of acting, nevertheless fiscal and monetary policy shall be clearly separated as a matter of principle.
Euroalueen on siksi toimittava ja pantava täytäntöön tarvittavat ennakkoedellytykset (sopeuttamistoimet kansallisella tasolla, uudistettu ERVV, EVM, paremmat hallintorakenteet) saadakseen takaisin täydet toimintavalmiudet, jolloin EKP voi vetäytyä näistä toimista heti, kun markkinaolot sen sallivat.
Therefore, the euro area has to act and implement the necessary prerequisites (adjustment measures on the national level, enhanced EFSF, ESM, better governance struc-tures) to regain full capacity to act and thus enable the ECB to withdraw from these activities, as soon as market conditions permit.
Milloin EKP teidän näkemyksenne mukaan todella lopettaa nykyiset poikkeustoimet?
For when do you foresee the ECB's effective exit from the current non-standard measures?
EKP:n rahapolitiikan poikkeustoimiin on ryhdytty rahapolitiikan välitysprosessin edistämiseksi epäterveiden rahoitusmarkkinoiden takia.
The ECB’s non-standard monetary policy measures have been taken to enhance the transmission process of monetary policy, in view of impaired financial mar-kets.
Näiden toimien lopettaminen liittyy siksi rahoitusmarkkinoiden olojen tulevaan kehittymiseen, joka puolestaan riippuu suurelta osin asianmukaisista kansallisista toimista, joista on päätettävä ja jotka on pantava täytäntöön.
The exit from these measures therefore is linked to the evolution of finan-cial market conditions over time, which in turn depends to a large degree on ap-propriate national policies to be decided upon and implemented.
Määrätietoisella talouden vakauttamisella ja rakenneuudistuksilla taloudellisesti heikossa asemassa olevissa maissa rajoitettaisiin joukkovelkakirjalainojen tuoton riskipreemioita.
Decisive fiscal consolidation and structural reforms in financially stressed countries would limit risk premiums in bond yields.
Rahoitusvaikeuksissa olevien pankkien pääomittamista koskevilla määrätietoisilla toimilla edistettäisiin huomattavasti näiden pankkien pääsyä uudelleen rahamarkkinoille, jolloin EKP voisi pienentää välittäjän asemaansa.
Decisive measures for recapitalisation of banks with financial problems would contribute substantially to reviving the access of these banks to money markets, allowing the ECB to reduce its intermediation role.
Arvopaperimarkkinoita koskeva ohjelma – kuten kaikki rahapolitiikan poikkeustoimet, joihin EKP on ryhtynyt vastauksena kriisiin – on väliaikainen.
The SMP – as all other non-standard monetary policy measures the ECB has taken in response to the crisis – is temporary in nature.
Sillä täydennetään EKP:n neuvoston päätöksiä ohjauskoroista eikä niinkään lisätä niihin mitään, koska sillä edistetään rahapolitiikan välittymisprosessia.
It is complementary rather than supplementary to the Governing Council’s decisions on its key inter-est rates as it enhances the transmission process of monetary policy.
Arvopaperimarkkinoita koskeva ohjelma pitäisi kaikkien rahapolitiikan poikkeustoimien tavoin lopettaa asteittain mahdollisimman pian, eli heti, kun olot, jotka johtivat ohjelman käyttöönottoon, ovat muuttuneet.
As all non-standard monetary policy measures, the SMP should be phased out as soon as possible, once the conditions that led to the initiation of the programme have dissipated.
Uskotteko, että EKP:n kanta muuttuu Kreikan velan uudelleenjärjestelyn vahvan vastustuksen osalta?
Do you foresee the stance of the ECB to change as regards the strong opposition towards a restructuring of Greek debt?
EKP on Kreikan velan uudelleenjärjestelyä koskevan kysymyksen osalta jatkuvasti korostanut kolmea keskeistä viestiä.
As regards the question of debt restructuring in Greece, the ECB has been con-stantly insisting on three key messages.
Ensinnäkin EKP sanoi, että kaiken yksityisen sektorin osallistumisen on oltava vapaaehtoista, ja tätä on noudatettu.
First, the ECB said that any participa-tion by the private sector had to be voluntary in nature, and this is being fol-lowed.
Toiseksi EKP sanoi, että on välttämätöntä välttää maksuvelvollisuuden laukaisevaa tapahtumaa, ja näyttää todennäköiseltä, että se vältetään.
Second, the ECB said that it was necessary to avoid a ‘credit event’, and it also seems likely that this will be avoided.