natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I. katsoo, että hiilidioksidin tällä hetkellä matala hinta vaikuttaa merkittävästi toiminnallisiin päätöksiin ja sijoituspäätöksiin ja sitä on seurattava tarkoin, koska jatkuessaan se vähentäisi päästölupien huutokaupasta saatavia tuloja, joilla rahoitetaan ilmastotoimia EU:ssa ja kehittyvissä maissa,
I. whereas the current lower carbon price will have a significant impact on operational and investment decisions and is to be kept under close examination as if sustained, this would reduce the revenues from auctioning allowances for financing climate action in the EU and in developing countries,
J. katsoo, että kilpailukykyiseen ja vähähiiliseen talouteen siirtymistä vuonna 2050 koskevasta komission etenemissuunnitelmasta käy epäsuorasti ilmi, että tavoitteen nostaminen 30 prosenttiin vaikuttaa myönteisesti jäsenvaltioiden päästökiintiökaupasta saamiin tuottoihin, jos uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevat vuoden 2020 tavoitteet saavutetaan päämiesten 4. helmikuuta 2011 vahvistamalla tavalla,
J. whereas, the Commission Roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050 implies that stepping up to 30% will have a positive effect on Member States’ revenue from auctioning of allowances if the 2020 goals on renewable energy and energy efficiency is fulfilled as confirmed by the Heads of State on 4 February 2011,
K. toteaa, että Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) ennusteiden mukaan energiaan liittyvien hiilidioksidipäästöjen kokonaismäärä lisääntyy vuoteen 2035 mennessä todennäköisesti 21 prosentilla vuoden 2008 tasosta, mikäli maat panevat Kööpenhaminan sitoumuksessa antamansa päästösitoumukset huolellisesti täytäntöön, mikä tarkoittaa, että ilmaston lämpenemistä olisi siten tulevaisuudessa mahdotonta rajoittaa 2 celsiusasteeseen; panee merkille, että maailman päästöjen ennakoidun kasvun arvioidaan olevan täysin OECD:hen kuulumattomien maiden aiheuttamaa
K. whereas, according to the International Energy Agency (IEA), scenarios show that global energy-related carbon emissions are likely to increase by 21% over the 2008 levels by 2035 if countries implement the commitments they made in the Copenhagen Accord in a cautious manner, which would then make it impossible to limit further global warming to 2°C; whereas non-OECD countries are deemed to account for all of the projected increase in world emissions
Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) raportti "World Energy Outlook 2010", 9. marraskuuta 2010. ;
Report of the International Energy Agency (IEA) of 9 November 2010, entitled ‘World Energy Outlook 2010’. ,
L. ottaa huomioon, että komission mukaan tavoitteen nostaminen 30 prosenttiin vuoden 1990 tasoon verrattuna samalla, kun muut maat noudattaisivat alhaisia sitoumuksiaan, vaikuttaisi rajoitetusti EU:n energiaintensiiviseen teollisuuteen niin kauan, kuin asianmukaisia energiatehokkuustoimia käytettäisiin ja teollisuudenalaa koskevat erityistoimenpiteet olisivat tarvittaessa käytössä,
L. whereas, according to the Commission, stepping up efforts to 30% compared to 1990 levels while the other countries retain their low pledges would have a limited incremental impact on the EU’s energy intensive industry, as long as adequate energy efficiency measures are deployed and the special measures for industry stay in place where needed,
M. katsoo, että koska tasapuoliset toimintaedellytykset varmistavaa maailmanlaajuista sopimusta ei ole olemassa, osa eurooppalaisesta teollisuudesta altistuisi edelleen epäoikeudenmukaiselle kilpailulle, ellei erityistoimia säilytetä hiilivuodolle alttiilla aloilla,
M. whereas in the absence of a global agreement assuring a level playing field, a part of European industry could be still exposed to unfair competition, unless special measures for sectors exposed to carbon leakage were maintained,
N. ottaa huomioon, että kansainvälinen energiajärjestö on arvioinut, että ajanjaksona 2008–2030 fossiilisten polttoaineiden maailmanlaajuinen kysyntä kasvaa 40 prosenttia etenkin nousevan talouden maissa ja kehitysmaissa, joissa hiilidioksidipäästöt lisääntyvät noin 45 prosenttia vuoteen 2030 mennessä,
N. whereas the International Energy Agency (IEA) has estimated that in the period 2008-2030 global demand for fossil fuels will increase by 40%, particularly in emerging and developing countries, where CO2 emissions will increase by around 45% by 2030,
O. katsoo, että mullistukset Lähi-idässä ovat tehneet selväksi, ettei poliittisia kompromisseja, joita EU:ssa on tehty öljyntuottajamaiden, kuten Libyan, suhteen ja joihin riippuvuus fossiilisista polttoaineista ja erityisesti öljystä on johtanut, voida hyväksyä pitkällä aikavälillä, joten riippuvuutta fossiilisista polttoaineista on ehdottomasti vähennettävä myös ulkopoliittisista syistä,
O. whereas the upheavals in North Africa and the Middle East clearly show that dependence on fossil fuels, and particularly oil, has resulted in compromises in EU policy towards oil supplying countries like Libya that are not sustainable in the long term, which makes reducing dependence on fossils fuels a matter of urgency from an external policy perspective as well,
P. ottaa huomioon, että neuvotteluissa EU on sitoutunut nostamaan tavoitetta vähentää kasvihuonekaasujen päästöjä 30 prosenttia, jos saadaan aikaan kansainvälinen yleinen sopimus, jossa kaikki teollisuusmaat antavat samanarvoisia sitoumuksia ryhtyä niiden taloudellisista toimijoilta edellytettäviin toimiin ja vastata niiden tuotantoaloille asetetuista velvoitteista,
P. whereas at negotiating level the EU has undertaken to increase its target for greenhouse gas emissions reduction to 30%, provided that a global international agreement can be reached under which all industrialised countries undertake to make equivalent commitments in terms of the effort required of their respective economies and the burdens imposed on their production sectors,
Q. katsoo, etteivät pelkästään EU:n toimet riitä ilmastonmuutoksen torjuntaan,
Q. whereas action by the EU alone will not be enough to combat climate change,
R. ottaa huomioon, että eräät nousevan talouden maat ja kehitysmaat ovat sen jälkeen, kun EU:n tavoitteet vahvistettiin vuosina 2007 ja 2008, esittäneet omat kunnianhimoiset tavoitteensa: esimerkiksi Brasiliassa tavoitteena on 36–39 prosentin ja Meksikossa 30 prosentin vähennys nykykehityksen mukaisesta tasosta, kun Malediivit puolestaan pyrkii hiilineutraaliuteen vuoteen 2020 ja Costa Rica vuoteen 2021 mennessä,
R. whereas some emerging and developing countries have put forward ambitious targets since the EU targets were set in 2007 and 2008, e.g. Brazil’s emission’s reduction target of 36%-39% compared to business as usual, Mexico’s target of a 30% drop compared to business as usual, the Maldives’ objective to be carbon neutral by 2020, or Costa Rica’s to be carbon neutral by 2021,
S. ottaa huomioon, että myös eräät teollisuusmaat, kuten Norja, Japani ja Sveitsi, ovat esittäneet kunnianhimoisia tavoitteita,
S. whereas some industrialised countries, such as Norway, Japan and Switzerland, have also put forward ambitious targets,
T. ottaa huomioon, että kansainvälisten neuvottelujen yhteydessä viime joulukuussa pidetyssä Cancúnin ilmastonmuutoskonferenssissa (COP16) ei saatu aikaan todellista edistystä niin, että olisi päätetty kaikkia teollisuusmaita ja kehittyviä teollisuusmaita sitovista lyhyen ja pitkän aikavälin toimista,
T. whereas, in the context of the international negotiations, the Climate Change Conference in Cancun (COP16) last December failed to make tangible progress as regards binding short or medium-term commitments by all the industrialised and emerging economies,
U. ottaa huomioon, ettei EU pysty saavuttamaan minkäänlaista vaikutusta ilmaston nykyisiin muutoksiin ilman maailmanlaajuista sopimusta ja merkittävien hiilidioksidin tuottajien (Yhdysvallat, Kiina, Intia) yhteistyötä,
U. whereas without a global agreement and the cooperation of major CO2 producers (USA, China, India) the EU cannot succeed in having any influence at all on the climate changes currently occurring,
V. ottaa huomioon, että Euroopan ulkosuhdehallinnon puitteissa toteutettavissa EU:n tulevissa ilmastodiplomatian toimissa painotetaan vahvoja sitoumuksia kolmansien maiden kanssa, kehitetään tehokkaita mekanismeja kansainvälisten yhteistyökumppanien kanssa ja sovitaan kolmansien maiden kanssa sitovista ilmastotavoitteista ilmastonmuutoksen torjumiseksi,
V. whereas future EU climate diplomacy activities conducted by the European External Action Service should focus on firm engagement with third countries, build effective cooperation mechanisms with international partners and agree on binding climate objectives with third countries to combat climate change,
W. ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi mahdollisimman hyvin tarvitaan samalla muiden päästöjen kuin hiilidioksidin vähennyksiä, jotka pystyttäisiin saavuttamaan tulevana vuosikymmenenä nykyisillä välineillä ja teknologioilla hinnalla, joka on suuruusluokaltaan alhaisempi kuin nykyiset hiilidioksidin hinnat,
W. whereas taking into consideration that to best address climate change mitigation, the reduction of emissions from non-CO2 gases needs to be addressed at the same time, which could be achieved with the existing tools and technologies and implemented in the coming decade for a public price that in orders of magnitude is lower than current carbon prices,
Tämänhetkinen tilanne 20 prosentin tavoitteen osalta
Analysis of the 20 % target today
Ympäristöneuvoston 14.3.2011 esittämät päätelmät. ;
Environment Council Conclusions of 14 March 2011.
21. toteaa, että yhä useammat maat maailmassa ovat jo tunnistaneet ilmasto- ja ympäristöteknologioiden tarjoamisen avaamat mahdollisuudet ja uudistavat talouttaan vastaavasti; korostaa tässä yhteydessä kilpailuhaastetta, joka liittyy ympäristöteknologian kasvuun Kiinan uudessa viisivuotissuunnitelmassa;
Observes that more and more countries worldwide have already recognised the opportunity provided by climate technologies and environmental technologies and are converting their economies accordingly; notes in this connection the competitive challenge linked to the expansion of environmental technologies in China’s new Five Year Plan;
24. on syvästi huolissaan siitä, että EU ei ole saavuttamassa tavoitettaan vähentää energiankulutusta 20 prosentilla vuotta 2020 koskeviin ennusteisiin nähden, koska jäsenvaltiot ja itse EU eivät ole riittävän sitoutuneita tähän tavoitteeseen eivätkä pyri määrätietoisesti investoimaan tämän tavoitteen saavuttamiseen; tukee täysin päätelmiä, jotka voidaan tehdä tuoreista komission tiedonannoista "Energiatehokkuussuunnitelma 2011" ( KOM(2050)0109 ) ja "Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050" ( KOM(2011)0112 ) ja joiden mukaan energiatehokkuutta parantavat toimintalinjat ovat avainasemassa etsittäessä lisää keinoja vähentää hiilidioksidipäästöjä; vaatii komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että erityisesti rakennusten, taajamien lämmitysjärjestelmien sekä kuljetusten energiatehokkuuden parantamistoimille osoitetaan enemmän rahoitusta tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä; pahoittelee, että energiatehokkuutta ei korostettu enempää, kun Eurooppa-neuvosto keskusteli energia-alan ensisijaisista tavoitteista 4. helmikuuta 2011;
Is deeply concerned that the EU is not on track to meet targets to reduce energy consumption by 20% as compared with the projections for 2020, owing to a lack of commitment, ambition and investment on the part of the Member States and the EU itself; endorses fully the conclusion to be drawn from the recent Commission Communications entitled ‘Energy Efficiency Plan 2011’ and ‘A Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050’ that energy-efficiency policies are key to further reducing carbon emissions; calls on the Commission and the Member States to ensure that energy-efficiency measures – in particular in the areas of buildings, urban heating and transport – receive more funding under the next multiannual financial framework; deplores the fact that greater emphasis was not placed on energy efficiency when the European Council discussed energy priorities on 4 February 2011;
Tutkimukseen ja innovointiin liittyvät näkökohdat
Research and innovation aspects
Vaihtoehdot ja välineet, joiden avulla 20 prosentin tavoite voidaan ylittää
Options and tools to move beyond the 20% target
46. painottaa tarvetta hillitä liikenteen hiilidioksidipäästöjä luomalla standardoitu eurooppalainen infrastruktuuri sähköajoneuvoja varten ja lisätä kannustimia kestävän toisen sukupolven biopolttoaineen käytölle vaihtoehtona fossiilisille polttoaineille; kehottaa lisäämään julkisen liikenteen käyttöä;
46 Stresses the need to curb CO2 emissions in the transport sector through the provision of standardised European infrastructures for electric vehicles and more incentives to use sustainable second-generation biofuel as an alternative to fossil fuels; calls for the use of public transport to be increased;
54. pitää erityisen tärkeänä, että EU:n maatalouspolitiikan välineisiin sisällytetään myös ensimmäisen pilarin tuella kannustimia, joilla vähennetään maatalouden vaikutuksia ilmastoon;
Considers it is of utmost importance that EU agricultural policy instruments incorporate incentives for reducing the climate impacts of agriculture, including through support under the first pillar;
69. kehottaa pitämään energiatehokkuutta tulevien ilmastopolitiikan toimenpiteiden ensisijaisena tavoitteena; panee merkille, että jos EU pitäytyy nykyisissä toimintalinjoissaan, erityisesti energiatehokkuutta koskevan 20 prosentin tavoitteensa saavuttamisessa vuoteen 2020 mennessä, sen olisi komission laatiman vuoteen 2050 yltävän etenemissuunnitelman mukaan mahdollista vähentää unionin päästöjä 25 prosentilla tai yli 25 prosentilla vuoteen 2020 mennessä; toteaa, että komission analyysin mukaan päästöjen väheneminen on toistaiseksi edistynyt kustannustehokkaasti siten, että pitkän aikavälin tavoite vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 80–95 prosentilla vuoden 1990 tasosta on saavutettavissa ja että vähemmän kunnianhimoinen lähestymistapa johtaisi huomattavasti korkeampiin kokonaiskustannuksiin koko ajalta;
Calls for energy efficiency to be the priority in future climate-policy measures; acknowledges that, according to the Commission’s 2050 Roadmap, if the EU delivers on its current policies, in particular achieving the energy-efficiency objective of 20% by 2020, this would enable it to reduce its emissions internally by 25% or more by 2020; notes that, according to the Commission’s analysis, this reduction level would still be on the cost-effective path towards the long-term target of a 80-95% reduction in greenhouse gas emissions over 1990 levels and that a less ambitious approach would result in significantly higher overall costs over the entire period;
Hyväksytyt tekstit, P7_TA-PROV(2010)0485 . ;
Texts adopted, P7_TA-PROV(2010)0485 . ;
74. huomauttaa, että komission mukaan lähes 8 miljardia euroa energiatehokkuuteen varatuista EU:n määrärahoista on jäänyt käyttämättä; on siksi tyytyväinen komission aikeeseen helpottaa ja edistää rakennerahastojen käyttöä rakennuskannan energiatehokkuuden parannushankkeisiin; odottaa konkreettisia aloitteita, myös rahoitussäännöksistä;
Points out that, according to the Commission, nearly EUR 8 billion in EU energy-efficiency funding remains unclaimed; welcomes, therefore, the Commission’s intention to facilitate and promote the use of the Structural Funds for energy-related building refurbishment projects; awaits concrete initiatives, including as regards the funding provisions;
82. toteaa, että hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologialla (CCS) on välivaiheen teknologiana, kunnes saadaan pitkällä aikavälillä kehitettyä fossiilisista polttoaineista riippumattomia voimanlähteitä, kasvava merkitys hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä ja myös muualla kuin energia-alalla, mutta huomauttaa, että investointi CCS-teknologiaan edellyttäisi huomattavasti nykyistä korkeampaa hiilidioksidin hintaa; painottaa, että sosiaalinen hyväksyttävyys on tarpeen, jotta mahdollisia CCS-hankkeita voidaan arvioida kattavasti; korostaa, että Kansainvälisen energiajärjestön hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologiaa koskevan etenemissuunnitelman mukaan vuonna 2030 puolet kaikista CCS-hankkeista toteutetaan teollisuustuotannon alalla; huomauttaa, että kaasuvoimaloiden rakentamisen aloittamisen edellytykseksi asetettujen kriteerien täyttäminen, jotka uusien hiilivoimaloiden on täytettävä ilmasto- ja energiapaketin hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskevien säännösten mukaisesti; huomauttaa, että tämän teknologian käyttöönotto ei saa heikentää unionin teollisuuden kilpailukykyä;
Acknowledges the increasing attention being paid to carbon capture and storage (CCS) technologies – as a transitional stage on the road to a long-term fossil-free power supply – in reducing carbon emissions, and not just in the energy sector, while noting that to be economically viable, the investment in CCS would require substantially higher carbon prices by comparison with today’s levels; stresses that social acceptance is necessary for a comprehensive evaluation of possible CCS projects; highlights the fact that, according to the IEA CCS roadmap, in 2030 half of all CCS projects will be in the industrial manufacturing sector; points out that fulfilling the criteria which new coal-fired power stations are required to meet in accordance with the climate and energy package provisions on CCS, should be a precondition for starting construction of gas-fired power stations; points out that implementing these technologies should not serve to reduce the competitiveness of European industry;
Tutkimus- ja innovointitoimet
Research and innovation measures
Rinnakkaishyödyt ja -vaikutukset
Co-benefits and impacts
Tämä tarkoittaa koulutuksen lisäämistä, uusien teknologioiden hyväksyttävyyttä edistäviä ohjelmia, tutkimus- ja kehitystyötä ja yrittäjyyttä sekä investointien kannalta suotuisia taloudellisia toimintaedellytyksiä";
Notes the lack of a thorough assessment of the impacts on employment caused by the low carbon transition which would primarily entail a shift of jobs across sectors, and that there is a need to identify better the ‘winners’ and ‘losers’ of such a transition;
97. korostaa, että on ratkaisevan tärkeää paitsi kehittää uusia ilmastoteknologioita, myös levittää niitä; kehottaa komissiota ryhtymään toimiin myös tältä osin esimerkiksi luomalla uusia rahoitusjärjestelyjä;
Draws attention to the fact that, in addition to developing new climate technologies, disseminating them is decisive; calls on the Commission to take action in this field too, for example by creating new financing arrangements;
106. painottaa, että innovointi ja lisäinvestoinnit, joita siirtyminen kestävään talouteen mahdollisesti tuottaa, saattavat lisätä EU:n kilpailukykyä; korostaa, että ympäristövaikutuksia lieventävien toimien lisäämisellä luotaisiin kustannusetuja EU:n kansainvälisille kilpailijoille useilla aloilla ja samaan aikaan kilpailuetua ilmastoon liittyvien teknologioiden alalla toimiville EU:n yrityksille; toteaa, että liittyessään kansainvälisiin sopimuksiin EU:n kilpailijat kyseisillä aloilla luopuisivat tällaisista kustannuseduistaan, mutta EU:n kilpailuetu säilyisi todennäköisesti entisellään;
Emphasises the potential increase in European competitiveness, through innovation and increased investment, which could result from a transformation to a sustainable economy; highlights the fact that greater EU mitigation efforts would create cost advantages for the EU’s international competitors in a number of sectors and, at the same time, lead to competitive margins for EU companies in the area of climate technologies; considers that, for the EU’s competitors in the sectors concerned, signing up to an international agreement would mean giving up those cost advantages, whereas the EU’s competitive margin would be likely to remain unaffected;
Hiilivuodon riskin arviointi
Assessing the risk of carbon leakage
Muita mahdollisuuksia ja haasteita
Further opportunities and challenges
133. korostaa, että Euroopan unionin on ylläpidettävä ja jopa lisättävä tarvittavaa kolmansiin maihin kohdistuvaa painostusta, jotta ne toteuttaisivat tulevaisuudessa osansa koko maailman kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä; toteaa, että kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoitteen nostaminen EU:ssa vahvistaa entisestään EU:n asemaa ja neuvotteluvoimaa UNFCCC-neuvotteluissa ja elvyttää kansainvälisestä ilmastonmuutossopimuksesta käytäviä keskusteluja; korostaa, että unioni on aiemmin pystynyt useasti saamaan muut maat tiukentamaan ympäristövaatimuksiaan antamalla edistyksellistä lainsäädäntöä; korostaa, että unioni on näissä tapauksissa osoittanut konkreettisin toimin, etteivät tiukat ympäristövaatimukset estä talouskasvua;
133.Emphasises that the European Union must maintain and even reinforce the necessary pressure on third countries to deliver their share of global greenhouse gas reductions in the future; notes that a higher GHG reduction target within the EU will strengthen even further the EU’s position and bargaining power in the UNFCCC negotiations and stimulate the discussions on an international climate change agreement; emphasises that the EU has, on many previous occasions, managed to get other countries to raise their environmental requirements by taking the lead in introducing legislation; points out that EU action in these cases has shown that it is possible to combine high environmental requirements with economic growth;
 arvioimaan EU:n päästöjen vähentämistä koskevien politiikkojen vaikutuksia työllisyyteen ja muun muassa työllistymismahdollisuuksiin, ja edistämään erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten vähähiilisyyttä koskevan perustietämyksen ja energiaosaamisen parantamista sekä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen täydentämistä;
· assess the effects of domestic emissions-reduction policies on employment, including job opportunities, and promote the improvement of low-carbon literacy, energy-related reskilling and upskilling needs and education and training, in particular for SMEs,
 tutkimaan, miltä osin jäsenvaltiot täyttävät sitoumuksensa käyttää ainakin 50 prosenttia huutokauppatuloista toimenpiteisiin, joilla lievennetään ilmastonmuutosta ja sopeudutaan siihen, ja ehdottamaan tarvittaessa toimenpiteitä;
· analyse to what extent Member States meet their commitment to spend at least 50% of the auction revenues on mitigation and adaptation measures, and propose measures, if necessary,
 analysoimaan EU:n päästövähennystavoitteen nostamisen seurauksia jäsenvaltiotasolla, kuten 14. maaliskuuta 2011 kokoontuneen ympäristöasioiden neuvoston päätelmissä esitettiin;
· analyse the impact of the EU’s increased emissions reduction targets at Member State level, as indicated in the Environment Council Conclusions of 14 March 2011,
 osoittamaan asianmukaista rahoitusta Euroopan strategiselle energiateknologiasuunnitelmalle;
· provide proper financing for the SET-Plan,
 edistämään rakenne- ja koheesiorahastojen tehokasta käyttöä jäsenvaltioissa, etenkin energiatehokkuuteen liittyvien toimenpiteiden yhteydessä, ottaen kuitenkin täysimääräisesti huomioon periaatteen, että kyseisten investointien on oltava alueellisia ja niiden avulla on kavennettava taloudellisia ja sosiaalisia eroja EU:ssa;
· promote the efficient use of the Structural and Cohesion Funds by the Member States, in particular for energy-efficiency measures, whilst taking full account of the principle that such investments must be regional and reduce economic and social disparities within the EU,
 ottamaan käyttöön innovatiivisia rahoitusmekanismeja (kuten uusiutuvia rahoitusjärjestelmiä);
· introduce innovative financing mechanisms (such as revolving schemes),
 sitomaan lisää varoja heikommassa asemassa olevilla ja epäsuotuisilla alueilla toteutettaviin toimenpiteisiin, jotka koskevat päästökauppajärjestelmän ulkopuolella olevia aloja (rakennusala, liikenne, maatalous);
· earmark additional funds for weaker and disadvantaged regions to cover measures in non-ETS sectors (buildings, transport, agriculture),