natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopan unionin valmiuksia mukautua näihin peruuttamattomiin taloudellisiin ja sosiaalisiin muutoksiin ja kääntää ne omaksi eduksi on parannettava merkittävästi.
The European Union’s capacity to cope with these irreversible economic and social changes and exploit them to its own advantage must be radically improved.
Jäsenvaltiot ovat siksi alkaneet viime vuosina uudistaa työmarkkinoitaan ja sosiaaliturvajärjestelmiään, muun muassa eläkejärjestelmiään.
The Member States have therefore begun in recent years to reform their labour markets and systems of social security, including pension systems.
Joustavampien ja liikkuvampien työmarkkinoiden yhdistäminen sosiaaliturvan aktivoiviin ja kohtuuhintaisiin muotoihin on yksi kyseisiin uudistuksiin liittyvistä haasteista.
One of the challenges in so doing is to combine greater flexibility and mobility on the labour market with activating and affordable forms of social security.
Sekä työntekijöiden että työnantajien on voitava hyödyntää täysimääräisesti joustaviin työmarkkinoihin – joilla varman työpaikan käsite on korvattu työnsaannin varmuudella – liittyvät edut.
Both employees and employers must be able to exploit fully the advantages of a flexible labour market where the concept of job security makes way for security of employment.
Väestön ikääntymisen vuoksi on sitäkin tärkeämpää, että nuoret alkavat säästää työnantajansa kautta eläkettään varten.
The ageing population means that it is even more important for young people to start saving up early for their pension via their employer.
Joissakin jäsenvaltioissa on suuntauksena ollut se, että ammatilliset eläkejärjestelmät (toinen pilari) eivät enää ainoastaan täydennä lakisääteistä eläketurvaa (ensimmäinen pilari), vaan korvaavat sen kokonaan.
At the same time, there is a trend in some Member States towards (second pillar) occupational pension schemes no longer simply supplementing statutory (first pillar) pension provision but replacing it altogether.
Työntekijöiden kannalta on siksi entistä tärkeämpää voida hyvissä ajoin liittyä täydentävään eläkejärjestelmään ja ottaa hankitut eläkeoikeudet mukaan työnantajaa vaihdettaessa.
This makes it even more important for employees to join a supplementary pension scheme at an early date and to be able to take acquired entitlements with them to their next employer.
Voidaan myös havaita suuntaus siirtyä eläkejärjestelyissä yhä laajemmin maksuperusteisiin (defined contribution) järjestelmiin.
There is also a noticeable trend towards designing pension systems increasingly according to the ‘defined contribution’ principle.
Toisin kuin etuusperusteiset järjestelmät (defined benefit) tarjoavat maksuperusteiset järjestelmät paljon heikomman varmuuden riittävästä eläkkeestä.
Compared with ‘defined benefit’ arrangements, ‘defined contribution’ arrangements offer much less guarantee of a satisfactory pension.
Tämän seuraukset, köyhien eläkeläisten suuri määrä, ovat jo nähtävissä eräissä jäsenvaltioissa.
The resulting consequences, i.e. pensioners living in poverty, are to be seen in some Member States.
Nykyaikana työntekijöiltä vaaditaan joustavaa ja liikkuvuutta suosivaa asennetta.
The present age requires a flexible, mobile approach from employees.
Liikkuvuutta on siksi palkittava, eikä rangaistava.
Mobility must therefore be rewarded instead of being penalised.
Käytännössä tilanne on valitettavasti vielä toisenlainen.
Alas, the reality is somewhat different.
Eräissä lisäeläkejärjestelmissä esimerkiksi 30-vuotias työntekijä, jolla on takanaan 8-vuotinen työkokemus kolmen eri työnantajan palveluksessa, ei vielä ole hankkinut lainkaan lisäeläkeoikeuksia.
Under some supplementary pension schemes, for example, a 30-year-old employee, with eight years work experience with three different employers, has still not acquired any entitlement at all to a supplementary pension.
Esittelijä tukee komission ehdotusta pääpiirteissään varauksettomasti.
In broad outline your rapporteur strongly supports the Commission proposal.
Esittelijä yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan ei riitä, että sovitaan yhteisön tasolla laskusäännöistä, joiden mukaisesti eläkeoikeuksia siirretään työnantajalta toiselle, joka voi olla tai voi olla olematta sijoittunut samaan jäsenvaltioon.
Your rapporteur shares the Commission’s view that it is insufficient simply to agree at European level rules for calculating the transfer of pension rights from one employer to another whether or not based in the same Member State.
Jotta kannustetaan joustavuuteen ja työn liikkuvuuteen ja jotta huolehditaan siitä, että työntekijät säästävät riittävästi eläkettään varten, on vahvistettava eläkeoikeuksien kerryttämistä, säilyttämistä ja siirtämistä koskevia määräyksiä.
In order to make flexibility and labour mobility worthwhile and to ensure that employees save enough for their pensions, provisions need to be laid down governing the acquisition, retention and transfer of pension rights.
Ehdotuksen 4 artikla tarjoaa tälle asianmukaisen kehyksen.
Article 4 of the proposal provides an appropriate framework for this purpose.
Työmarkkinajärjestöille jää edelleen vapaus tehdä parempia sopimuksia.
Social partners retain the freedom to conclude better agreements.
Esittelijä haluaa kuitenkin muuttaa komission ehdotusta kolmen tärkeän kohdan osalta.
On three main points, however, your rapporteur wishes to modify the Commission proposal.
Direktiivin soveltamisala ja (oikeuksien) siirtovelvoite (2 artikla, 6 artiklan 1 kohta ja 9 artiklan 3 kohta)
Scope of directive and compulsory transferability (Articles 2, 6(1) and 9(3))
Jäsenvaltioiden lisäeläkejärjestelmien välillä on suuria eroja.
Great differences exist between the supplementary pensions schemes of the Member States.
Eläkeoikeuksien kertymistä, säilyttämistä ja siirtämistä koskevien ehtojen suuren hajonnan lisäksi myös rahoitusmallit eroavat toisistaan.
As well as widely varying conditions governing the acquisition, retention and transfer of pension entitlements, the modes of financing also differ.
Pääomitukseen perustuvissa järjestelmissä, joissa eläkepääoma sijoitetaan yrityksen ulkopuolelle, on helpompi siirtää eläkeoikeuksia järjestelmästä toiseen verrattuna esimerkiksi jakojärjestelmiin, avustuskassoihin ja kirjanpitoon tehtäviä varauksia soveltaviin järjestelmiin.
In the case of arrangements based on capitalisation where the pension capital is situated outside the company, it is easier to transfer pension rights from one system to another than, for example, in the case of pay-as-you-go schemes, relief funds and systems based on book reserves.
Viimeksi mainittujen järjestelmien rahoituspohjaan liittyvien ongelmien helpottamiseksi komissio ehdottaa, että ne vapautetaan toistaiseksi eläkeoikeuksien siirtovelvollisuudesta.
In order to accommodate the problems of financial sustainability of the latter schemes, the Commission proposes that they may be exempted temporarily from the requirement to transfer pension entitlements.
Komission tarjoama vapautumismahdollisuus johtaa käytännössä siihen, että siirtovelvollisuutta sovelletaan tämän jälkeen hyvin valikoivasti.
The Commission’s exemption option will in practice result in compulsory transfer probably being applied very selectively.
Esittelijä haluaa tälle direktiiville mahdollisimman laajaa soveltamisalaa.
Your rapporteur wants to see this directive given the broadest possible scope.
Samalla on kuitenkin hyvin vaikeaa puuttua voimassaoleviin järjestelmiin.
At the same time, it is very difficult to intervene in existing arrangements.
Esittelijä ehdottaa siksi ratkaisuksi seuraavaa:
Your rapporteur therefore proposes the following solution:
· direktiiviä sovelletaan ainoastaan uusiin myönnettyihin eläkeoikeuksiin
· the directive to be applicable solely to newly allocated pension entitlements
· 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu vapautus poistetaan, eli siirtovelvollisuuteen ei sovelleta mitään poikkeuksia.
· the exemption option in Article 9(3) to be deleted, i.e. there are to be no exceptions from compulsory transferability.
Uinuvien eläkeoikeuksien käsittely ( 5 artikla)
Treatment of dormant pension rights (Article 5)
Työntekijöiden, jotka jättävät hankkimansa eläkeoikeudet jälkeensä ('uinumaan') vaihtaessaan työnantajaa, ei pidä joutua kärsimään tästä.
Employees who leave their acquired pension rights (‘as dormant’) with their former employer must not be penalised.
Komission ehdotuksessa jää kuitenkin epäselväksi, miten tämä tavoite on määrä saavuttaa.
However, the Commission proposal is unclear as to how this objective is to be achieved.
On siksi tarpeen tehdä selväksi se, mihin ryhmään nähden uinuvat jäsenet eivät saa joutua epäedulliseen asemaan ja kuinka pitkälle tätä tasapuolisen kohtelun velvoitetta on noudatettava.
It is therefore important to clarify the category in respect of which dormant scheme members may not be placed at a disadvantage and how far this requirement for equal treatment goes.
On oltava aivan selvää, että tässä ei voi olla kyse aktiivisiin jäseniin kytketystä indeksointivelvollisuudesta.
It must be crystal clear that there can be no question of compulsory indexation linked to active scheme members.
Esittelijä ehdottaa näin ollen, että jäsenvaltioiden on varmistettava uinuvien jäsenten ja eläkkeellä olevien jäsenten tasapuolinen kohtelu.
Your rapporteur accordingly proposes that Member States must guarantee equal treatment between dormant scheme members and retired scheme members.
Määräaikaisten työntekijöiden ja työmarkkinoille palaavien työntekijöiden asema (6 artikla)
Position of temporary workers and returners to the labour market (Article 6)
Komissio ehdottaa, että työntekijöiden on jätettävä eläkeoikeuksiensa siirtoa koskeva pyyntö viimeistään 18 kuukauden kuluttua (edellisen) työsuhteen päättymisestä.
The Commission proposes that employees must make application for the transfer of their pension rights within 18 months of terminating their (old) employment relationship.
Tämä voi olla epäedullista henkilöille, jotka menettävät vastoin omaa tahtoaan työpaikkansa tai jotka poistuvat väliaikaisesti työelämästä hoitaakseen lapsia tai muita läheisiä.
This may impact adversely on persons leaving their job against their will or stopping work temporarily in order to look after children or other close family.
Mikäli tähän ryhmään kuuluvat työntekijät sitten myöhemmin (myöhemmin kuin 18 kuukauden kuluttua) palaavat työhön, he eivät enää voisi silloin turvautua siirto-oikeuteen.
If these categories of employee accept another job at a later date (later than 18 months) they would no longer be able to exercise their right of transfer.
Tämän vuoksi esittelijä ehdottaa, että työntekijöille tarjotaan mahdollisuus esittää eläkeoikeuksiensa siirtoa koskeva pyyntö kuuden kuukauden kuluessa siitä hetkestä, jolloin he ottavat vastaan uuden työpaikan.
Your rapporteur accordingly proposes offering employees the option of submitting an application for transfer of their pension rights for up to six months after acceptance of a new employment relationship.
ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi lisäeläkeoikeuksien siirrettävyyden parantamiseksi
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on improving the portability of supplementary pension rights
Vuonna 2003 tehdyn työvoimaselvityksen (Eurostat, Euroopan komissio) mukaan 8,2 prosenttia EU:n koko työssä olevasta työvoimasta oli vaihtanut työpaikkaa yhden vuoden sisällä (tilaston kärjessä olivat Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta 13 prosentillaan, kun perää pitivät Ruotsi ja Kreikka 5 prosentilla).
According to the labour force survey of 2003 (Eurostat, European Commission), 8.2% of the EU’s total employed labour force had moved to another job after one year (with Denmark and the UK taking the lead with 13%, and Sweden and Greece at the bottom with 5%).
Työntekijät pysyvät EU:ssa samassa työpaikassa keskimäärin 10,6 vuoden ajan, kun vastaava luku on Yhdysvalloissa 6,7 vuotta.
On average, workers in the EU stay in the same job for 10.6 years, compared to 6.7 years in the US.
Mitä tulee maantieteelliseen liikkuvuuteen, vain 1,5 prosenttia EU-25:n kansalaisista asuu ja työskentelee muussa jäsenvaltiossa kuin kotijäsenvaltiossaan.
As regards the geographical mobility, only 1.5% of EU-25 citizens lives and works in a Member State different from their country of origin.
EU:n kansalaisista 7,2 prosenttia vaihtaa asuinpaikkaansa joka vuosi ja 15 prosentissa tapauksista muutto johtuu työpaikan vaihtumisesta, kun taas Yhdysvalloissa 16,2 prosenttia väestöstä muuttaa joka vuosi toiselle paikkakunnalle, joista muutoista 17 prosenttia perustuu ammatillisiin syihin.
7.2% of EU citizens change their place of residence every year, of which 15% is due to a change in job, while in the US 16.2% of their citizens move home each year, of which 17% for occupational reasons.
Nykyinen lainsäädäntökehys
Current Legal Framework
Direktiivi 98/49/ETY on tällä haavaa ainoa säädös, jolla tätä alaa säännellään.
The only existing legislation regulating this field is Directive 98/49/EEC.
Sillä suojataan EU:n alueella liikkuvien palkattujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien lisäeläkeoikeudet.
It safeguards supplementary pension rights of employed and self-employed persons moving within the EU.
Direktiivin soveltamisala on kuitenkin suppea eikä sillä voida varmistaa lisäeläkkeiden siirrettävyyttä sen enempää kuin lisäeläkkeiden hankintaehtojen joustavuuttakaan.
Its scope is however limited, failing to ensure transferability of supplementary pensions as well as flexibility as regards to the conditions of acquisition.
Ehdotus direktiiviksi 2005/0214(COD)
Proposal for a directive 2005/214 (COD)
Ehdotus kattaa kaikki työsuhteeseen perustuvat lisäeläkejärjestelmät, lukuun ottamatta asetuksen (ETY) N:o 1408/71 soveltamisalan piiriin kuuluvia lakisääteisiä järjestelmiä, joista esimerkkinä voidaan mainita Ranskan AGIRC/ARRCO-järjestelmä.
The proposal covers all supplementary pension schemes that are based on an employment relationship with the exception of statutory schemes that fall under the Regulation 1408/71, such as the French AGIRC/ARRCO scheme.
Ehdotuksessa ei määritellä etuuksien tai maksuosuuksien mukaan määriteltyjä järjestelmiä.
The proposal does not define defined benefit and defined contribution schemes.
Huolimatta siitä, että eläkejärjestelmien ja etenkin maksuosuuksien mukaan määriteltyjen järjestelmien rakenne on muuttunut markkinoilla tapahtuneen kehityksen myötä, olisi eräät yleiset periaatteet sekä järjestelmien välisistä eroista johtuvat siirrettävyysongelmat pitänyt kuvailla.
Although the structure of pension schemes, especially the defined contribution ones, has been changing according to developments in the market, some general principles as well as problems of portability due to differences between the schemes should have been described.
Hankintaoikeuksien osalta ehdotuksessa asetetaan hankintaehdoille enimmäisrajat, jotta liikkuvat työntekijät voivat kerätä riittävästi lisäeläkeoikeutta työuransa aikana.
In terms of acquisition rights , the proposal puts into place ceilings on acquisition conditions so as to enable mobile workers to build up sufficient supplementary pension rights throughout their career.
Vaikka kansallisissa säännöissä on eroja, eivät odotusajat (aika, jonka jälkeen järjestelmän jäsen on hankkinut oikeuden) saa olla kahta vuotta pidempiä, edellyttäen, että 21 ikävuoteen asetettu hankintaoikeuden alaikäraja on saavutettu.
Despite the fact that national rules differ, the vesting periods (after which members of the scheme obtain acquired rights) cannot be longer than two years provided the minimum age for the acquisition has been attained which is set at 21 years.
Lisäksi aika, jonka työntekijän on odotettava ennen eläkejärjestelmän jäsenyyden saamista, ei saa olla pidempi kuin yksi vuosi (edellyttäen, että hän on saavuttanut vähimmäisikärajan).
In addition, the waiting period before an employee can become a member of the pension scheme must not be longer than one year (subject to having attained a minimum age).
Olisi tähdennettävä, että kyseisten odotusaikojen alhaiset ikärajat voivat johtaa siihen, että kustannukset kasvavat järjestelmän kaikille jäsenille.
It should be stressed that the low limits for vesting periods, and waiting periods may also result in higher costs for all members of the scheme.
Direktiivissä otetaan käyttöön uinuvien eläkeoikeuksien "oikeudenmukaisen mukautuksen" käsite.
The directive introduces the concept of ‘fair adjustment’ of dormant pension rights .
Käsitteestä ei ilmene selvästi tarkoitetaanko sillä uudelleenarviointia, indeksointia vai jotain muuta, vaikka johdanto-osan 7 kappaleessa viitataankin indeksointiin ja inflaatioon.
The concept is unclear about whether this term refers to re-evaluation, indexation etc although recital 7 refers to indexation or inflation.
Lähteville työntekijöille aiheutuvan haitan käsitettä on kuitenkin tarkennettava.
However, the concept of ‘not penalising’ the outgoing worker requires more clarity.
Jotta vältettäisiin korkeat hallintokustannukset, jotka johtuvat arvoltaan vähäisten mutta monilukuisten uinuvien oikeuksien hoitamisesta, ehdotuksessa esitetään tässä säännöksessä mahdollisuutta siirtää tai maksaa pääoma, joka edustaa hankittuja oikeuksia, jos niiden arvo ei ylitä kyseisen jäsenvaltion vahvistamaa ylärajaa.
Also in this provision, in order to avoid excessive administration costs stemming from the management of a large number of low-value dormant rights, the proposal allows for the transfer or payment of a capital sum representing the acquired rights, as long as they do not exceed a threshold set by the Member State concerned.
Mitä eläkkeiden siirto-oikeuteen tulee, työntekijät voivat joko säilyttää oikeutensa aiemmassa järjestelmässä (paitsi jos ne ovat niin vähäiset, että siirto aiheuttaisi kohtuuttomia hallinnollisia kustannuksia) tai siirtää ne toiseen järjestelmään.
In terms of transfer rights , workers will be able to either maintain their rights in a former scheme (unless these are so low that this would lead to excessive administrative costs) or transfer them to another scheme.
Jäsenvaltioilla on kuitenkin mahdollisuus vapauttaa ei-rahastoivat järjestelmät (kuten jakoperusteella toimivat järjestelmät ja avustuskassat) kyseisestä siirtovelvoitteesta niiden rahoituksen kestävyyden turvaamiseksi.
However, the Member States will have an option to exclude unfunded schemes (such as pay-as-you-go or support relief funds) from this transfer requirement so as to preserve their financial sustainability.
Tätä säännöstä on määrä tarkastella uudelleen 1. heinäkuuta 2018 mennessä.
This provision will be reviewed no later than by 1 July 2018.
Siirron käsitteen osalta on tärkeä tehdä ero "oikeuksien siirtämisen" käsitteen (6 artikla) ja 3 artiklan j luetelmakohdassa tarkoitetun "pääoman siirtämisen" käsitteen välillä.
Regarding the concept of transfer, it is important to differentiate between the concept of ‘transfer of rights’ (Article 6) and the concept of ‘transfer of capital’ as it is used in Article 3 (j).
Ehdotuksessa direktiiviksi näitä käsitteitä ei sovelleta johdonmukaisesti.
The proposal of a directive is not consistent in the use of these concepts.
Käytännössä työntekijät yksinkertaisesti ottavat pääoman pois vanhasta järjestelmästä (ulossiirto) ja panevat sen uuteen järjestelmään tämän säännöissä määrätyllä tavalla (sisäänsiirto).
In practice the workers simply take the capital out of the old scheme (transfer-out) and put it into the new scheme according to the rules of the new scheme (transfer-in).
Uutta järjestelmää ei voida velvoittaa takaamaan oikeuksien pysymisen samalla tasolla.
It is impossible to oblige the new scheme to guarantee the same level of rights.
Ehdotuksessa ei myöskään käsitellä tilannetta, jossa tilapäisesti alirahoitetusta järjestelmästä tehdään siirto, jolloin siirto voi vaikuttaa vahingollisesti järjestelmään jääneiden jäsenten oikeuksiin.
Finally, the proposal does not address the issue of transfers from schemes which are temporarily under-funded and where a transfer payment from the scheme could adversely affect the rights of the remaining members.
Tiedottamisen osalta ehdotuksessa kaavaillaan täydentäviä toimenpiteitä ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavia laitoksia koskevan direktiivin (2003/41/EY) 11 artiklassa vahvistettuihin ilmoitusvaatimuksiin nähden.
In terms of disclosure, the proposal calls for measures in addition to information requirements defined in Article 11 of the occupational pension funds’ directive (2003/41/EC).
Kyseisen direktiivin 11 artiklan mukaan eläkejärjestelmän jäsenille ja edunsaajille on annettava tietoa tilinpäätöksestä ja vuosikertomuksesta, eläkerahaston noudattaman sijoituspolitiikan periaatteista sekä erääntyvien etuuksien siirtämistä tai maksamista koskevista järjestelyistä.
Article 11 of IORP foresees for the members and beneficiaries of a pension scheme to receive the information on annual accounts and reports, on investment policy principles of the pension fund as well as on arrangements relating to the transfer or payment of benefits when due.
Uuden ehdotuksen 7 artiklassa kyseistä säännöstä pidetään riittämättömänä ja velvoitetaan lisäeläkejärjestelmän hallinnosta vastaava taho ilmoittamaan kaikille lähteville työntekijöille, riippumatta siitä, kuuluvatko nämä järjestelmään vai ei, miten työsuhteen lopettaminen vaikuttaa heidän lisäeläkeoikeuksiinsa.
Article 7 of the new proposal regards this provision as insufficient and sets a requirement for a manager of the supplementary pension scheme to inform every outgoing worker, being a member of the scheme or not , of the consequences of termination of employment for his/hers supplementary pension rights.
On mahdollista, että kyseinen säännös aiheuttaa tarpeettomia kustannuksia eläkejärjestelmän hallinnolle.
It is possible that such provision may also incur unnecessary costs for the management of a pension scheme.
Talous- ja raha-asioiden valiokunta pyytää asiasta vastaavaa työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokuntaa sisällyttämään mietintöönsä seuraavat tarkistukset:
The Committee on Economic and Monetary Affairs calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
Sen varmistamiseksi, että taataan yhdenvertainen kohtelu rahastoiviin järjestelmiin ja ei-rahastoiviin järjestelmiin kuuluvien työntekijöiden välillä, jäsenvaltioiden olisi pyrittävä asteittain parantamaan oikeuksien siirrettävyyttä ei-rahastoivista järjestelmistä.
However, to ensure equal treatment for workers covered by funded schemes and workers covered by unfunded schemes, Member States should endeavour to progressively improve the transferability of rights from unfunded schemes.
Näitä huolen aiheita on käsiteltävä yleisesti, ei ainoastaan jättämällä ei-rahastoivat järjestelmät direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.
These concerns have to be dealt with in genera for all schemes, and not by simply excluding only unfunded schemes.
(10 a) Lisäeläkejärjestelmien rahoituksen kestävyyteen liittyvistä syistä eläkeoikeuksien siirrettävyyttä ja erityisesti vakuutusmatemaattisissa ja korkoprosentteihin liittyvissä arvioissa esiintyvien erojen vaikutuksia eläkeoikeuksien siirtoa koskevan mahdolliseen tosiasialliseen käyttöön olisi seurattava tarkasti.
(10a) For reasons of the financial sustainability of supplementary pension schemes, the transferability of pension rights should be closely monitored, particularly with respect to the effects of the differences in actua ria l estimates and interest rate projections on the actual use of the option to transfer rights.
Seurauksia on seurattava tarkasti.
The effects have to be closely monitored.
Asiantuntijat ovat ilmaisseet vakavan huolestumisensa siitä, että direktiivi saattaa lisätä siirtymistä etuuksien mukaan määritellyistä järjestelmistä maksuosuuksien mukaan määriteltyihin järjestelmiin.
There is also strong concern with experts that the Directive may reinforce trends from Defined Benefits to Defined Contribution types of pension schemes.
(11 a) Valvontaviranomaisten olisi tehtävä yhteistyötä kansallisesti ja jäsenvaltioiden kesken epäyhtenäisen kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen ehkäisemiseksi.
(11a) To avoid inconsistent transposition, supervisory authorities should cooperate within and across the Member States.