natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Koska entistä useammat ihmiset elävät kauemmin, ikääntymisen aiheuttamista sairauksista kuten Alzheimerin taudista kärsivien ihmisten määrä kasvaa jatkuvasti ja tämänhetkisten arvioiden mukaan miltei puolet kaikista 85-vuotiaista tai sitä vanhemmista kärsii jonkinasteisesta dementiasta.
As more and more people live longer, the number of people affected by diseases of aging, including Alzheimer Disease (AD), will continue to grow and at the moment is estimated that nearly half of all people age 85 and older have some form of dementia.
Koska väestömme ikääntyy, Alzheimerin tauti eurooppalaisena terveysongelmana kasvaa tasaisesti.
Given our aging population, the magnitude of AD as a European health problem is steadily increasing.
Tämä tekee taudista ensisijaisen tutkimuskohteen.
This makes the disease an urgent research priority.
Toimenpiteillä, joilla voitaisiin viivyttää Alzheimerin taudin ja muiden dementian muotojen puhkeamista, on suunnaton positiivinen kansanterveydellinen vaikutus, koska niillä vähennettäisiin suuresti taudista kärsivien määrää.
Interventions that could delay the onset of AD and other forms of dementia would have an enormous positive public health impact because they would greatly reduce the number of people with the disease.
Tämä puolestaan vähentäisi sosiaalisia, henkilökohtaisia ja taloudellisia kustannuksia, joita heidän hoitamisestaan aiheutuu.
This in turn would reduce the social, personal and financial costs associated with caring for them.
– Muut sairaudet. hengityselinsairaudet, laiminlyödyt sairaudet ja väestöpohjaiset selvitykset uusien riskitekijöiden tutkimiseksi.
Other diseases: respiratory diseases, neglected diseases and population-based studies to investigate emerging risk factors.
Viime vuosina on saatu tieteellistä näyttöä siitä, että kantasolujen ja kudoksen uudistumista tapahtuu (vaikkakin rajoitetusti) kudoksissa, joissa tällaista ominaisuutta ei aikaisemmin katsottu olevan, kuten aivoissa ja sydämessä.
Experimental evidence has accumulated in recent years showing the occurrence of stem cells and tissue regeneration (though limited) in tissues that were previously thought to be lacking this property, such as brain and heart.
On äärimmäisen tärkeätä edistää tämänsuuntaista tutkimusta, jotta säilytetään Euroopan nykyinen etumatka kilpailijoihin nähden.
It will be of paramount importance to fuel research in this direction, to maintain an edge that Europe currently has over competing countries.
Kun nisäkkäiden kudosten uudistumista aletaan ymmärtää molekyylitasolla, se johtaa nopeasti uusiin soluterapiaohjeisiin yleisissä sairauksissa, joihin liittyy yhä korkea kuolleisuus ja sairastuvuus ja joista tämän vuoksi aiheutuvat korkeat sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset.
Reaching a molecular understanding of tissue regeneration in mammals will soon lead to new cellular therapy protocols for common diseases, still associated with high mortality and morbidity and consequent high social and economic costs.
Lisäksi tämän alan tutkimus kannustaa kehittämään uusia biomateriaaleja, jotka edustavat myös tärkeää biolääketieteellistä tutkimusalaa.
Moreover research in this area will stimulate the development of new bio-materials that also represent a crucial bio-medical research area.
Painopisteenä ovat terveyden laajemmat taustatekijät ja niiden vuorovaikutus sekä yksilö- että yhteisötasolla (esim. ruokavalio, stressi, tupakan ja muiden aineiden käyttö, liikunta, kulttuuritekijät, sosiaalis-taloudelliset tekijät ja ympäristötekijät).
Focus will be on the wider determinants of health and how they interact at both the individual and community level (e.g. diet, stress, tobacco and other substances, physical activity, cultural context, socio-economic and environmental factors).
Erityisesti tarkastellaan elinikäistä mielenterveyttä.
In particular, mental health will be addressed in a life-course perspective.
Painopisteenä ovat terveyden laajemmat taustatekijät ja niiden vuorovaikutus sekä yksilö- että yhteisötasolla (esim. ruokavalio, stressi, tupakan ja muiden aineiden käyttö, liikunta, elämänlaatu, kulttuuritekijät, sosiaalis-taloudelliset ja ravitsemukselliset tekijät sekä ympäristötekijät).
Focus will be on the wider determinants of health and how they interact at both the individual and community level (e.g. diet, stress, tobacco and other substances, physical activity, the quality of life, cultural context, socio-economic , nutritional and environmental factors).
Ihmisten ja ryhmien elämänlaadun tai ravintotottumusten kaltaiset tekijät vaikuttavat ratkaisevasti ihmisten terveyteen ja yhdessä toisten tekijöiden kanssa ne vaikuttavat positiivisesti tai negatiivisesti, minkä vuoksi ne on otettava huomioon.
Factors such as the quality of life or nutritional habits of individuals and communities have a determining effect on human health and interact in a positive or negative way with other factors.
Näin voidaan harjoittaa terveyttä koskevaa tutkimusta.
It is therefore essential for them to be taken into account in health-related research.
– Kliinisen tutkimuksen tulosten muuttaminen kliiniseksi käytännöksi . mukaan luettuina lääkkeiden käytön parantaminen ja käyttäytymisinterventioiden, organisatoristen toimenpiteiden sekä lääketieteellisten hoitojen ja teknologioiden asianmukainen käyttö.
- Translating clinical research into clinical practice including better use of medicines, and appropriate use of behavioural and organisational interventions and health therapies and technologies.
Erityistä huomiota kiinnitetään potilasturvallisuuteen: hyvän hoitotavan yksilöimiseen, päätöksenteon ymmärtämiseen kliinisissä yhteyksissä perusterveydenhuollossa ja erikoissairaanhoidossa sekä näyttöön perustuvan hoidon ja potilaiden omavoimaistamiseen (patient empowerment) tähtäävien sovellusten edistämiseen.
Special attention will be given to patient safety: to identify the best clinical practice; to understand decision making in clinical settings in primary and specialised care; and to foster applications of evidence-based medicine and patient empowerment.
Painopisteinä ovat strategioita koskeva vertailuanalyysi sekä eri hoitotoimenpiteiden, mukaan luettuna lääkehoito, tulosten tarkastelu ottaen huomioon lääketurvatoiminnasta saatu näyttö, potilaiden erityispiirteet (esim. perinnöllinen alttius, ikä, sukupuoli ja hoitoihin sitoutuminen) ja kustannushyödyt.
Focus will be on the benchmarking of strategies; investigating outcomes of different interventions including medicines, taking into consideration pharmacovigilance evidence, specificities of the patient (e.g. genetic susceptibility, age, gender and adherence) and cost benefits.
– Kliinisen tutkimuksen tulosten muuttaminen kliiniseksi käytännöksi , mukaan luettuina lääkkeiden käytön parantaminen (esimerkiksi antibioottiresistenssin kehittymisen estäminen) ja käyttäytymisinterventioiden, organisatoristen toimenpiteiden ja julkisten terveydenhuoltojärjestelmien sekä lääketieteellisten hoitojen ja teknologioiden asianmukainen käyttö.
- Translating the results of clinical research into clinical practice including better use of medicines (e.g. with a view to avoiding the development of antibiotic resistance) , and appropriate use of behavioural , organisational and public health system interventions and health therapies and technologies.
Erityistä huomiota kiinnitetään potilasturvallisuuteen , mukaan lukien lääkkeiden sivuvaikutukset : hyvän hoitotavan yksilöimiseen, päätöksenteon ymmärtämiseen kliinisissä yhteyksissä perusterveydenhuollossa ja erikoissairaanhoidossa sekä julkisessa terveydenhuollossa sekä näyttöön perustuvan hoidon ja potilaiden omavoimaistamiseen (patient empowerment) tähtäävien sovellusten edistämiseen tarkoituksena parantaa potilaan henkilökohtaista ja sosiaalista itsenäisyyttä .
Special attention will be given to patient safety , including the side-effects of medicines ; to identify the best clinical practice; to understand decision making in clinical settings in primary and specialised care; and to foster applications of evidence-based medicine and patient empowerment with a view to enhancing patients' personal and social autonomy .
Painopisteinä ovat strategioita koskeva vertailuanalyysi sekä eri hoitotoimenpiteiden, mukaan luettuna lääkehoito ja uudet terveydenhuoltoteknologiat , tulosten tarkastelu ottaen huomioon lääketurvatoiminnasta saatu näyttö, potilaiden erityispiirteet (esim. perinnöllinen alttius, ikä, sukupuoli ja hoitoihin sitoutuminen) ja kustannushyödyt terveyden ja elämänlaadun sekä myös hyvien käytäntöjen kannalta .
Focus will be on the benchmarking of strategies; investigating outcomes of different interventions including medicines and new health technologies , taking into consideration pharmacovigilance evidence, specificities of the patient (e.g. genetic susceptibility, age, gender and adherence) and cost benefits in terms of health, quality of life and good practice .
Painopisteinä ovat terveydenhuoltojärjestelmien organisaatioon, talouteen ja sääntelyyn liittyvät seikat sekä terveydenhuoltojärjestelmien toteutus ja tulokset tehokkuuden, suorituskyvyn ja tasapuolisuuden kannalta tarkasteltuina.
Focus will be on organisational, financial and regulatory aspects of health systems, their implementation and their outcomes in terms of effectiveness, efficiency and equity.
Erityistä huomiota kiinnitetään investointikysymyksiin ja henkilöresursseihin.
Special attention will be paid to investment issues and human resources.
Erityistä huomiota kiinnitetään investointikysymyksiin ja henkilöresursseihin ja heikommassa asemassa olevan väestön, kuten vammaisten, mahdollisuuksiin käyttää terveydenhuoltoa .
Special attention will be paid to investment issues and human resources and access to health care for disadvantaged people, including disabled persons.
Ei ole tutkittu riittävästi sitä, miten hyvin terveydenhuolto tavoittaa tällaiset heikommassa asemassa olevat ryhmät, joten asia on selvitettävä.
Research in respect to how health care reaches disadvantaged groups needs to be investigated.
– Uusien lääketieteellisten teknologioiden ja hoitojen asianmukainen käyttö.
- Appropriate use of new technologies and therapies.
Erityisesti kansanterveyden korkean suojelun tason varmistavien uusien lääketieteellisten teknologioiden (mukaan luettuna laitteet) ja kehittyneiden hoitojen laajamittaisen käytön pitkän aikavälin turvallisuuteen liittyvät näkökohdat ja seuranta.
Long-term safety and monitoring of the large-scale use of new medical technologies (including equipment), and advanced therapies that ensure, in particular, a high level of public health protection.
Jotta oltaisiin johdonmukaisia puiteohjelman kanssa, erityisohjelmaan on sisällytettävä myös uusien teknologioiden ja hoitojen asianmukainen käyttö.
In line with the framework programme, the specific programme should also cover the appropriate use of new technologies and therapies.
Biotieteiden, nanoteknologian ja tieto- ja viestintäteknologioiden aloilla toimivien huipputekniikan uusyritysten odotetaan olevan merkittävässä asemassa kasvinjalostuksen, viljelykasvien parantamisen, kasvinsuojelun, elintarvikkeiden turvallisuuden ja laadun varmistamiseen käytettävien kehittyneiden havaitsemis- ja seurantatekniikoiden sekä uusien teollisten bioprosessien aloilla.
High-tech start-ups from the bio-, nano- and ICT are expected to provide important contributions to the areas of plant breeding, improved crops and plant protection, advanced detection and monitoring technologies for ensuring food safety and quality, and new industrial bioprocesses.
– On todettava selkeästi, että luonnon monimuotoisuuden ja molekylaarisen tyypityksen tutkimisen tarkoituksena on luonnon monimuotoisuuden suojeleminen, ei sen hyväksikäyttämisen uusien muotojen määrittäminen.
– Investigating biodiversity and its molecular characterisation is aimed at its protection, not only at identifying new ways for its exploitation.
Biologisten luonnonvarojen kestävä hallinta edellyttää ennen kaikkea ympäristön suojelua ja sen ympäristön säilyttämistä.
Environmental protection and preservation is a key element of the sustainable management of biological resources.
Integrointia aiheeseen "Ympäristö" olisi edistettävä.
Integration with the “Environment” theme should be sought.
Luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen etenee nopeasti ja ihmisen toiminta ei pysty korvaamaan menetyksiä.
The loss of diversity is advancing rapidly and human factories cannot replace what we are losing.
On tärkeää kehittää ja käyttää DNA-taksonomiaa laboratorioissa, joissa käytetään bioteknologian ja bioinformatiikan uusimpia muotoja, koska ne nopeuttaisivat biologisen monimuotoisuuden inventointia ja avaisivat uusia ekologisen tutkimuksen mahdollisuuksia ja edistäisivät luonnon monimuotoisuuden suojelua.
It is important develop and implement DNA taxonomy in a laboratory equipped with modern tools of biotechnology and bioinformatics would speed up inventorying of biological diversity and open new opportunities for ecological research and promote biodiversity protection.
– Maatalouden, metsätalouden, kalatalouden ja vesiviljelyn kestävyyden ja kilpailukyvyn parantaminen vähäisemmin ympäristövaikutuksin kehittämällä uusia teknologioita, laitteita, seurantajärjestelmiä, uudentyyppisiä kasveja ja tuotantojärjestelmiä, parantamalla kalatalouden hallinnan tieteellistä ja teknistä perustaa ja tutkimalla eri järjestelmien (maatalous ja metsätalous; kalatalous ja vesiviljely) välistä vuorovaikutusta koko ekosysteemin kattavassa lähestymistavassa.
- Increased sustainability and competitiveness, while decreasing environmental impacts, in agriculture, forestry, fisheries and aquaculture through the development of new technologies, equipment, monitoring systems, novel plants and production systems, the improvement of the scientific and technical basis of fisheries management, and a better understanding of the interaction between different systems (agriculture and forestry; fisheries and aquaculture) across a whole ecosystem approach.
Maaympäristöjen biologisten resurssien osalta erityisenä painopisteenä ovat vähäiseen tuotantopanokseen perustuvat ja luonnonmukaiset tuotantojärjestelmät, resurssien hoidon parantaminen ja uusrehut sekä uudenlaiset kasvit (viljelykasvit ja puut), joilla on parempi koostumus, stressinsietokyky, ravinteiden hyväksikäytön tehokkuus ja arkkitehtuuri.
For land based biological resources, special emphasis will be placed on low input and organic production systems, improved management of resources and novel feeds, and novel plants (crops and trees) with improved composition, resistance to stress, nutrient use efficiency, and architecture.
Tätä tuetaan tutkimuksella, jonka kohteena ovat uusien kasvijärjestelmien ja -tuotteiden bioturvallisuus, rinnakkaiselo ja jäljitettävyys.
This will be supported through research into biosafety, co-existence and traceability of novel plants systems and products.
Kasviterveyttä parannetaan tutkimalla ekologiaa, tuhoeläinbiologiaa, tauteja ja muita uhkia, tukemalla tautien puhkeamisen valvontaa ja parantamalla kestävän tuhoeläinhallinnan välineitä ja tekniikoita.
Plant health will be improved through better understanding of ecology, biology of pests, diseases and other threats and support to controlling disease outbreaks and enhancing sustainable pest management tools and techniques.
Vesiympäristöjen biologisten resurssien osalta painopisteinä ovat viljeltyjen lajien olennaiset biologiset toiminnot, turvalliset ja ympäristömyötäiset tuotantojärjestelmät ja rehut sekä kalastusbiologia, monilajikalastuksen dynamiikka, kalastuksen ja meriekosysteemin välinen vuorovaikutus sekä laivastoperustaiset, alueelliset ja monivuotiset hoitojärjestelmät.
For biological resources from aquatic environments, emphasis will be placed on essential biological functions, safe and environmentally friendly production systems and feeds of cultured species and on fisheries biology, dynamics of mixed fisheries, interactions between fisheries activities and the marine ecosystem and on fleet-based, regional and multi-annual management systems.
– Maatalouden, metsätalouden, kalatalouden ja vesiviljelyn kestävyyden ja kilpailukyvyn parantaminen kuluttajan terveyttä suojaten ja vähäisemmin ympäristövaikutuksin kehittämällä uusia teknologioita, laitteita, seurantajärjestelmiä, uudentyyppisiä kasveja ja tuotantojärjestelmiä, parantamalla kalatalouden ja viljelyn hallinnan tieteellistä ja teknistä perustaa , viimeksi mainitussa tapauksessa valikoitujen kasvien kasvattamista, kasvinsuojelua ja optimoitua tuotantoa koskevien järjestelmien avulla, ja tutkimalla eri järjestelmien (maatalous ja metsätalous; kalatalous ja vesiviljely) välistä vuorovaikutusta koko ekosysteemin kattavassa lähestymistavassa.
- Increased sustainability and competitiveness, while safeguarding consumer health and decreasing environmental impacts, in agriculture, forestry, fisheries and aquaculture through the development of new technologies, equipment, monitoring systems, novel plants and production systems, the improvement of the scientific and technical basis of fisheries and crop management, the latter through selected plant breeding, plant health and optimised production systems , and a better understanding of the interaction between different systems (agriculture and forestry; fisheries and aquaculture) across a whole ecosystem approach.
Luonnonvaraisten ekosysteemien suojelua, biologisten torjunta-aineiden kehittämistä, biologisen monimuotoisuuden ja metagenomiikan mikrobiologista ulottuvuutta edistetään.
The preservation of native ecosystems, the development of biocontrol agents and the microbiological dimension of biodiversity and metagenomics will be promoted.
Maaympäristöjen biologisten resurssien osalta erityisenä painopisteenä ovat vähäiseen tuotantopanokseen perustuvat ja luonnonmukaiset tuotantojärjestelmät, geneettisesti muunneltujen organismien ympäristöön ja ihmisen terveyteen kohdistuvan vaikutuksen valvonta ja arviointi sekä kestävä, kilpailukykyinen ja monitahoinen maa- ja metsätalous.
For land based biological resources, special emphasis will be placed on low input and organic production systems, monitoring and assessment of the impact of genetically modified organisms on the environment and human health, and sustainable, competitive and multi-faceted agriculture and forestry.
Resurssien hoidon parantaminen ja uusrehut sekä uudenlaiset kasvit (viljelykasvit ja puut), joilla on parempi koostumus, stressinsietokyky, ravinteiden hyväksikäytön tehokkuus ja arkkitehtuuri ovat myös edistettäviä asioita .
Improved management of resources and novel feeds, and novel plants (crops and trees) with improved composition, resistance to stress, nutrient use efficiency, and architecture will also be promoted .
Kasviterveyttä ja kasvinsuojelua parannetaan tutkimalla ekologiaa, tuhoeläinbiologiaa, tauteja , rikkakasveja ja muita uhkia, tukemalla tautien puhkeamisen valvontaa ja parantamalla kestävän rikkakasvi- ja tuhoeläinhallinnan välineitä ja tekniikoita.
Plant health and crop protection will be improved through better understanding of ecology, biology of pests, diseases , weeds and other threats and support to controlling disease outbreaks and enhancing sustainable pest and weed management tools and techniques.
Entistä tehokkaampia maaperän hedelmällisyyttä koskevia valvonta- suojelu- ja parannusmenetelmiä kehitetään.
Improved methods will be developed for the monitoring, preservation and enhancement of soil fertility.
– Eläintuotannon ja eläinten hyvinvoinnin optimointi maataloudessa, kalataloudessa ja vesiviljelyssä muun muassa hyödyntämällä geenitietoutta, uusia jalostusmenetelmiä, lisäämällä ymmärrystä eläinten fysiologiasta ja käyttäytymisestä sekä parantamalla tietämystä eläinten tartuntataudeista, muun muassa zoonooseista, ja näiden tautien valvontaa.
- Optimised animal production and welfare, across agriculture, fisheries and aquaculture, inter alia through the exploitation of genetic knowledge, new breeding methods, improved understanding of animal physiology and behaviour and the better understanding and control of infectious animal diseases, including zoonoses.
Lisäksi on määrä kehittää välineitä eläinten tartuntatautien seurantaa, ennaltaehkäisyä ja hallintaa varten toteuttamalla rokotteisiin ja diagnostiikkaan liittyvää tukevaa ja soveltavaa tutkimusta, tutkimalla jo tunnettujen tai ilmenevien tartunnanaiheuttajien ja muiden uhkien (mukaan luettuina tahalliset teot) ekologiaa sekä eri viljelyjärjestelmien ja ilmaston vaikutuksia.
The latter will also be addressed by developing tools for monitoring, prevention and control, by underpinning and applied research on vaccines and diagnostics, studying the ecology of known or emerging infectious agents and other threats, including malicious acts, and impacts of different farming systems and climate.
Uutta tietämystä on määrä tuottaa myös eläinjätteen turvallisesta hävittämisestä ja sivutuotteiden käsittelyn parantamisesta.
New knowledge for the safe disposal of animal waste and improved management of by-products will also be developed.
– Eläintuotannon ja eläinten terveyden ja hyvinvoinnin optimointi maataloudessa, kalataloudessa ja vesiviljelyssä muun muassa hyödyntämällä geenitietoutta, uusia jalostusmenetelmiä, lisäämällä ymmärrystä eläinten fysiologiasta ja käyttäytymisestä sekä parantamalla tietämystä eläinten tartuntataudeista, muun muassa zoonooseista ja niiden patogeenisistä mekanismeista sekä muista rehuperäisistä taudeista , ja näiden tautien valvontaa.
- Optimised animal production , health and welfare, across agriculture, fisheries and aquaculture, inter alia through the exploitation of genetic knowledge, new breeding methods, improved understanding of animal physiology and behaviour and the better understanding and control of infectious animal diseases, including zoonoses, and their pathogenic mechanisms and diseases linked to animal feed .
Tässä yhteydessä on syytä tutkia maatalouden sopeutumista nykyisten ilmastovyöhykkeiden siirtymiseen.
In this context the aim should be to investigate adapting agriculture to the shift in climate zones.
Huomioon otetaan muut elintarviketuotannon kestävyyden ja varmuuden uhat, kuten ilmastonmuutoksen mahdolliset vaikutukset tuotantoprosesseihin.
Account will be taken of other threats to the sustainability and safety of food production, such as the possible effects of climate change on production processes.
Zoonoosien valvonnasta puhuttaessa on osoittautunut erityisen käyttökelpoiseksi soveltaa mahdollisten tartuntatapauksien ja niiden aiheuttamien virusten kehittymismekanismien ennaltaehkäisyä ja havaitsemista koskevia kriteereitä.
In connection with the control of zoonoses, it is extremely useful to apply criteria relating to the prevention and detection of outbreaks and the mechanisms for the development of the underlying viruses.
Näin ollen patogeenisten tekijöiden syntyä ja käyttäytymistä koskevaan tutkimukseen suunnatut erityistoimet ovat erittäin perusteltuja.
There is thus ample justification for specific measures to study the development and behaviour of pathogenic agents.
Rehuperäisiä tauteja, kuten BSE-tautia, ei pitäisi jättää tutkimuksen ulkopuolelle.
Diseases linked to animal feed, such as BSE, should not be excluded from research.
On tärkeää tutkia maailmanlaajuisia muutoksia kuten ilmastovyöhykkeiden siirtymistä ja pyrkiä tutkimaan maataloustuotannon sopeutumistoimia.
It is important to investigate the effects of global changes such as the shift in climate zones and foster research into measures to adapt agricultural production.
Liite I, Aihealue 2, Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia, Toimet, 1 kohta, 4 luetelmakohta
Annex I, part 'Themes', section 2 ('Food, agriculture and biotechnology'), subsection Activities, first heading ('Sustainable production and management of ...'), indent 4