natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jos ei muuta, niin asetusta voidaan luultavasti yksinkertaistaa ja selkeyttää, mikä voisi parantaa valvonnan edellytyksiä.
If nothing else, the regulation can probably be simplified and made clearer, which could improve the conditions for control.
Tilintarkastustuomioistuimelle on luonnollisesti tärkeää olla mahdollisimman suurena apuna, jotta voitaisiin varmistaa tarkistamisen onnistuminen.
Of course, it is important for the Court of Auditors to assist as far as possible in ensuring that the review is a success.
Mitä jäsenvaltioiden tilintarkastuselimet voisivat tehdä auttaakseen varmistamaan, että EU:n varoja käytetään kyseisissä maissa asianmukaisesti?
What role could the National Audit institutions play in helping ensure the correct use of EU funds spent in their countries?
Jotta voidaan varmistaa, että tilintarkastustyö Euroopan unionissa ja jäsenvaltioissa toimii mahdollisimman tehokkaasti, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ja kansallisten tilintarkastuslaitosten yhteistyön on toimittava hyvin.
To ensure that the audit work within the European Union and its Member States is as efficient as possible, it is desirable to have well-developed cooperation between the European Court of Auditors and the various National Audit Institutions.
Samalla on selvää, että eri järjestöt ovat oikeudellisesti riippumattomia toisistaan.
At the same time, it is clear that the various organisations are legally independent of one another.
Myös perinteet vaihtelevat jonkin verran maittain, mikä saattaa käsittääkseni joskus mutkistaa yhteistyötä.
Also, the traditions vary somewhat between the countries concerned, which, as I understand it, may sometimes complicate cooperation.
Kansallisilla tilintarkastuslaitoksilla voisi olla merkittävä tehtävä, ja ne voisivat jaetun hallinnoinnin mukaisesti auttaa komissiota täyttämään perustamissopimuksesta johtuvan velvollisuutensa, joka sillä on talousarvion toteuttamisesta viime kädessä vastaavana viranomaisena, ja sisällyttää EU:n varojen tarkastuksen kansallisten talousarvioiden tarkastuksiin, joista ne vastaavat jäsenvaltioiden niille antaman tehtävän mukaisesti.
National Audit Institutions could play an important role in helping the Commission to fulfil its treaty obligation as ultimately responsible for the budget implementation under shared management, by auditing EU funds, as part of the audit of national budgets, for which their respective Member States have delegated implementation tasks.
Nämä tarkastuskertomukset voisivat olla komissiolle ylimääräinen valvontaväline.
These audit reports could constitute an additional control instrument for the Commission.
Tilintarkastustuomioistuimen olisi myös voitava käyttää kaikkia niitä kansallisten tilintarkastuslaitosten tekemiä havaintoja, jotka ovat sen saatavilla, mikäli tarkastukset on suoritettu yleisesti hyväksyttyjen tilintarkastusstandardien mukaisesti.
To the extent that the Court of Auditors can gain access to the National Audit Institutions’ observations it should also be possible for the Court to use them, given that they have been carried out in accordance with generally-accepted auditing standards.
Tämä on hyvä periaate, ja se on kansainvälisesti hyväksyttyjen tilintarkastusstandardien mukainen.
This is a good principle that follows on from internationally-accepted audit standards.
Kaikkien suurten järjestöjen ja laitosten, olivatpa ne sitten yksityisiä tai julkisia, tehokkuudessa on aina parantamisen varaa, ja siihen olisi pyrittävä.
Any large organisation or institution, private or public, always has possibilities to improve its efficiency and should always strive to achieve such improvements.
Jäsenvaltioiden lukumäärän kasvu on tuonut mukanaan merkittäviä haasteita Euroopan unionin toimielimille viime vuosina.
With the increase in the number of Member States during recent years, many European Union institutions have been confronted with substantial challenges.
Työssäni Euroopan keskuspankkijärjestelmässä olen jo aiemmin osallistunut moniin keskusteluihin aiheesta.
My work within the European System of Central Banks has meant that I have been involved in a number of discussions on this theme earlier.
Minulla ei kuitenkaan vielä ole syvällistä tietämystä tilintarkastustuomioistuimen sisäisistä toimintatavoista, joten minun on syytä olla ilmaisematta kovin teräviä mielipiteitä aiheesta.
However, given that I as yet lack in-depth knowledge of the internal workings of the Court of Auditors, I have reason to be cautious in expressing detailed opinions on this issue.
Olen niin ikään tietoinen niistä lukuisista merkittävistä muutoksista, joita tilintarkastustuomioistuimen sisäisissä toimintatavoissa on toteutettu uuden tilanteen ratkaisemiseksi.
Also, I am aware that several important changes have been implemented in the working procedures of the Court of Auditors to deal with this new situation.
Työssäni Ruotsin keskuspankissa olen tottunut kollegiaaliseen päätöksentekorakenteeseen.
From my present work at the Riksbank I am used to a collegial decision-making structure.
Kollegiaalisuus ei ole estänyt tekemästä mittavia muutoksia toiminnan laajuuteen ja siihen, miten työ tehdään.
This has not prevented us from making extensive changes to both the scope of our operations and the way the work is carried out.
Olemme Ruotsin keskuspankissa tehneet erinäisiä uudistuksia, joilla on lyhennetty kokousten esityslistoja, siten että meillä on enemmän aikaa strategisille aiheille.
By means of various reforms, we have changed the agendas for our meetings so that they are now shorter, while we have more time for issues of a strategic nature.
Kuvittelisin, että tilintarkastustuomioistuimessa on keskeisen tärkeää estää se, että kollegiaalinen päätöksentekomenettely tekee toiminnan mahdottomaksi, sekä varmistaa, ettei käytetä liikaa aikaa ja voimavaroja siihen, että kaikki toiminnot on kaikkien jäsenten täydellisessä valvonnassa.
I would imagine that a central question for the Court of Auditors is to prevent the collegial decision-making process from inhibiting operations and to prevent too much time and resources being put into ensuring that all members have full control over all activities.
Sen sijaan olisi hyödynnettävä kaikkea sitä ainutkertaista kokemusta, joka jäsenillä yhdessä on tarjottavana, ja varmistettava, että kokemus käytetään tehokkaasti tilintarkastustuomioistuimen toiminnassa.
The task should instead be to make good use of the unique experiences that so many members can offer and to ensure that these are used efficiently in the Court’s activities.
Nykyiset tarkastusryhmät soveltavat jo tällaista lähestymistapaa.
This approach is already taken through the current Audit Groups.
Tarkastusryhmiä voisi ehkä kehittää edelleen.
These could probably be further developed.
Ne voisivat mahdollisesti tehdä enemmän asiakirjoja koskevia muodollisia päätöksiä sekä huolehtia siitä, että käydään enemmän teknisiä keskusteluja niiden jäsenten kanssa, joilla on eniten kokemusta kyseisestä alasta.
Perhaps they could make formal decisions on documents to a greater extent and also ensure that more technical discussions were held between the members with most experience within the area.
Tässä yhteydessä haluan korostaa vielä yhtä asiaa.
Let me highlight another issue in this context.
Tilintarkastustuomioistuimen on tietenkin täytettävä esimerkiksi tarkastuslausumaa koskevat velvollisuutensa.
Of course, the Court of Auditors must comply with its duties with regard to, for instance, the Statement of Assurance.
Olen kuitenkin sitä mieltä, että on tärkeää lisätä toiminnan tuloksellisuuden tarkastamista.
But as I see it, it is important to create scope for more performance auditing.
Kuten aikaisemmin totesin, uskon, että suuria säästöjä ei pystytä tekemään ilman että eri ohjelmien ja toimien perustavat osatekijät tutkitaan ja asetetaan kyseenalaisiksi.
In line with what I said earlier, I believe that major savings usually cannot be achieved until fundamental elements in various programmes and activities are examined and questioned.
Tämän vuoksi tarkastukset, jotka tuovat esiin nämä osatekijät ja joissa arvioidaan tavoitteiden saavuttamista, ovat olennaisen tärkeitä Euroopan unionin toimien tehokkuudelle.
Audits which bring out these elements and evaluate the degree of target fulfilment are therefore of central importance for the effectiveness and efficiency of European Union activities.
Miten kuvailisitte velvollisuuttanne hoitaa tehtäviänne riippumattomasti ja miten aiotte konkreettisesti noudattaa tätä periaatetta?
How would you describe your obligation to be independent in carrying out your duties and how do you concretely envisage putting this principle into practise?
Aihe on minulle tuttu.
This issue is not a new one for me.
Olen istunut pitkään Ruotsin keskuspankin Riksbankin hallituksessa.
I have been a part of the Riksbank’s management for a long period of time.
Aloittaessani työni vuonna 1995 Riksbank oli käytännössä jo itsenäinen viranomainen rahapolitiikassa.
When I began work there in 1995 the Riksbank was already in practice an independent authority in monetary policy contexts.
Vuodesta 1999 lähtien Riksbankin itsenäinen asema on vahvistettu myös muodollisesti lainsäädännössä.
Since 1999 we have had legislation that also formally makes clear our independent position.
Haluan ensimmäiseksi korostaa henkilökohtaista koskemattomuutta ja riippumattomuutta.
Let me begin by emphasising the importance of personal integrity.
Tilintarkastustuomioistuimen jäsenten on äärimmäisen tärkeää ymmärtää tehtävänsä, ja heillä on oltava tahto hoitaa työnsä oikein ja ulkoisten tekijöiden vaikuttamatta siihen.
In this type of work it is extremely important to understand the role you have and to endeavour to carry out the work in a correct manner without any external influence.
Olen lukenut tilintarkastustuomioistuimen menettelysäännöt, ja pidän niitä kohtuullisina tässä suhteessa.
The Court of Auditors has a Code of Conduct that I have read and found reasonable in this perspective.
Tässä yhteydessä haluan ottaa esiin myös toisen aiheen.
Let me mention a further issue in this context.
Lainsäädännössä vahvistettu itsenäisyys on hyvä asia, mutta olisi varmistettava, ettei se johda itseriittoisuuteen tai pahimmassa tapauksessa eristäytymiseen.
Legislated independence is a good thing, but it is necessary to ensure that it does not lead to self-sufficiency and, if worst comes to worst, to isolation.
Tilintarkastustuomioistuimen on olennaisen tärkeää pyrkiä jatkuvasti kehittämään ja parantamaan omia toimiaan, ja tämä on tehtävä tiiviissä yhteistyössä unionin muiden toimielinten, kuten Euroopan parlamentin, kanssa.
It is essential to work constantly on developing and improving one’s own operations and to do this in close collaboration with other European institutions, such as Parliament.
Suuri itsenäisyys edellyttää suurta avoimuutta.
A high degree of independence entails considerable demands for transparency.
Voitteko antaa Euroopan parlamentille yksityiskohtaisia tietoja viimeaikaisista ja nykyisistä taloudellisista ja poliittisista kytköksistänne ja toimistanne sekä muista sitoumuksista, jotka saattavat olla ristiriidassa tulevien tehtävienne kanssa?
Could you provide the European Parliament with details of your recent and present business, financial and political interests and positions, and of any other commitment that might clash with your prospective duties?
Ruotsin kansallispankin hallituksen jäsenenä olen jo aikaa sitten tottunut raportoimaan säännöllisesti kaikista henkilökohtaisista rahoitusvastuista ja -saamisista Ruotsin parlamentille.
As a member of the Riksbank’s management I have long been used to regularly reporting all personal financial liabilities and assets to the Swedish Parliament.
Nämä tilitiedot ovat julkisesti saatavilla.
These accounts have been available to the general public.
Kaikki toiminta, jota tällä hetkellä harjoitan, liittyy suoraan Riksbankin pääjohtajan asemaan.
At present I have no other activities besides those directly related to my position as Riksbank Governor.
Olen ollut Ruotsin keskuspankin pääjohtaja vuodesta 2003 lähtien ja sitä ennen varapääjohtaja vuodesta 1995.
I have been Governor of Sveriges Riksbank since 2003 and prior to that Deputy Governor since 1995.
Riksbankin työni ansiosta minulla on huomattava kokemus julkisesta hallinnosta.
My work at the Riksbank has given me considerable experience of public management.
Työntekijöiden määrä Riksbankissa ja sen tytäryhtiöissä on vähentynyt tänä aikana yli 1 200:sta noin 420:een, mikä tekee siitä yhden Euroopan pienimmistä keskuspankeista.
The number of employees at the Riksbank and its subsidiary companies has been reduced from over 1,200 to around 420 during this period, which makes us one of Europe’s smallest central banks.
Taseemme loppusumma on noin 20 miljardia euroa, mikä tietenkin asettaa suuret vaatimukset varainhoidolle ja riskinhallinnalle.
Our balance sheet amounts to around 20 billion euros, which of course makes considerable demands on financial management and management of risks.
Sisäisiin tarkastus- ja valvontajärjestelmiimme on näinä vuosina tehty huomattavia muutoksia.
Our internal auditing and control systems have undergone far-reaching changes during these years.
Molemmat ovat raportoineet minulle suoraan tiettyinä aikoina.
Both functions have reported directly to me during certain periods.
Riksbank on kymmenen viime vuoden aikana lisännyt itsenäisyyttään sekä käytännön että lainsäädännön tasolla, ja se on useissa tutkimuksissa todettu yhdeksi maailman avoimimmista keskuspankeista.
The Riksbank has over the past ten years attained independence both de facto and de jure and is one of the world’s most open central banks, according to several studies.
Vastasin taloustutkimuksesta sekä kiinteitä tuottoja koskevasta tutkimuksesta ja olin jäsenenä pankin varoja ja vastuita käsittelevässä komiteassa.
I was responsible for economic and fixed income research and a member of the bank’s Asset and Liability Committee.
Lisäksi olin pankin investointipankin (Handelsbanken Markets) johtoryhmän jäsen sen perustamisesta vuonna 1994 alkaen.
I was also a member of the management group of Handelsbanken Markets, the bank’s investment bank, from its start in 1994.
Vuosina 1985–1992 työskentelin Ruotsin valtiovarainministeriössä.
Between 1985 and 1992 I worked at the Swedish Ministry of Finance.
Ensimmäiset viisi vuotta olin pitkän aikavälin rakenteellisista kysymyksistä vastaavan yksikön päällikkö.
During the first five years I was head of the division responsible for long-term and structural issues.
Keskeinen osa tehtävääni oli tehdä taloudellisia analyysejä julkisista järjestelmistä (tämä on hyvin samanlaista kuin toiminnan tuloksellisuuden tarkastaminen), esimerkiksi työmarkkinoista, maataloudesta, aluetuesta, infrastruktuureista, sosiaalivakuutuksista, koulutuksesta ja terveydenhoidosta.
A central element of this work was economic analyses, of a nature fairly similar to performance auditing, of public systems regarding, for instance, the labour market, agriculture, regional aid, infrastructure, environment, social insurances, education and healthcare.
Lisäksi osallistuin useisiin alaa koskeviin julkisiin kuulemisiin.
I also took part in several public enquiries in this field.
Ruotsin 1990-luvun talouskriisin alussa minut nimitettiin talousasioista vastaavaksi ministeriöneuvokseksi, ja vastuualueeni kattoi koko talouspolitiikan alan.
At the beginning of the crisis the Swedish economy underwent in 1990, I was appointed Under-Secretary for Economic Affairs, with responsibility for the entire economic policy field.
Tässä yhteydessä olin paljon tekemisissä budjettikysymysten kanssa.
In this context I was also very much involved in budget issues.
Vuodet 1970–1984 olin opiskelijana, luennoitsijana ja tutkijana Tukholman kauppakorkeakoulussa.
From 1970 to 1984 I was a student, lecturer and researcher at the Stockholm School of Economics.
Väitöskirjani käsitteli työmarkkinoiden toimintaa.
My doctoral thesis was on the functioning of the labour market.
Tänä aikana kirjoitin myös useita raportteja ja muutaman kirjan, joissa arvioitiin julkisia järjestelmiä ja hankkeita.
During this period I also wrote a number of reports and a couple of books containing assessments of public systems and projects.
Käsittelin muun muassa teollisuuspolitiikkaa, työmarkkinapolitiikkaa, aluepolitiikkaa ja ulkomaanapua.
These covered subjects such as industrial policy, labour market issues, regional policy and, not least, foreign aid.
Kuten työni valtiovarainministeriössä, tämäkin työ oli paljolti toiminnan tuloksellisuuden tarkastamisen kaltaista.
Like some of my work at the Ministry of Finance, much of this was similar to performance auditing.
Ensimmäiseen taloustieteen tutkintooni kuului paljon tilintarkastuksen ja taloushallinnon harjoittelua.
My first degree in economics provided substantial training in accounting and finance.
1980-luvun puolivälistä lähtien olen ollut johtokunnan jäsenenä julkisissa virastoissa, valtionyrityksissä ja kauppakorkeakoulussa.
Since the mid-1980s I have been on the boards of some public authorities, state-owned companies and a school of economics.
Tämäkin on tuonut minulle tärkeää kokemusta julkistalouden, hallinnon ja hallinnon tilintarkastuksen alalta.
This has also provided important experience of public finance, management and management auditing.
Mikäli olette jo aiemmin toiminut Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsenenä, miten olette toimikautenne aikana myötävaikuttanut Euroopan unionin varojen hoidon parantumiseen?
If you have already served as a Member of the European Court of Auditors…..
Ei merkitystä.
Not relevant.
Luopuisitteko ehdokkuudesta, mikäli Euroopan parlamentin kanta nimittämiseenne tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi olisi kielteinen?
Would you withdraw your candidacy if Parliament's opinion on your appointment as Member of the Court were unfavourable?
Tavoitteeni kuulemisessa on osoittaa talousarvion valvontavaliokunnalle, että minulla on vaadittu pätevyys tulla valituksi tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi.
My objective in the hearings before the Committee on Budgetary Control will be to show that I possess the required qualifications to become a Member of the Court of Auditors.
Jos parlamentin lausunto nimittämisestäni on kielteinen, harkitsen vakavasti ehdokkuuteni peruuttamista.
If Parliament were to arrive at an unfavourable opinion on my appointment, I would seriously consider withdrawing my candidacy.
Lars Heikenstenin nimeäminen tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi
Nomination of Lars Heikensten as a Member of the Court of Auditors
3 kohdan ens. alakohta ja Euratom 160 b art. kolme alakohta
Articles 247(3), first subparagraph, EC and 160b (3) Euratom
Morten Louis Levysohnin nimeämisestä tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi
on the nomination of Morten Louis Levysohn as a Member of the Court of Auditors
PE 364.894v03-00
PE 364.894
LIITE 1: MORTEN LOUIS LEVYSOHNIN ANSIOLUETTELO
ANNEX 1 : CURRICULUM VITAE OF MORTEN LOUIS LEVYSOHN................................4
LIITE 2: MORTEN LOUIS LEVYSOHNIN VASTAUKSET KYSELYYN
ANNEX 2 : REPLIES OF MORTEN LOUIS LEVYSOHN TO THE QUESTIONNAIRE........6
– ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 247 artiklan 3 kohdan ja Euratomin perustamissopimuksen 160 b artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia ( C6‑0340/2005 ),
– having regard to Article 247(3) of the EC Treaty, and Article 160b(3) of the Euratom Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0340/2005 ),
– ottaa huomioon, että kokouksessaan 24. marraskuuta 2005 talousarvion valvontavaliokunta kuuli neuvoston ehdokasta tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi ja tarkasteli ehdokkaan pätevyyttä EY:n perustamissopimuksen 247 artiklan 2 kohdassa ja Euratomin perustamissopimuksen 160 b artiklan 2 kohdassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti,
– whereas at its meeting of 24 November 2005 the Committee on Budgetary Control heard the Council's nominee for Membership of the Court of Auditors, and considered the nominee's qualifications in the light of the criteria laid down by Articles 247(2) of the EC Treaty and 160b(2) of the Euratom Treaty,
– ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ( A6‑0370/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgetary Control ( A6-0370/2005 ),
LIITE 1: MORTEN LOUIS LEVYSOHNIN ANSIOLUETTELO
ANNEX 1 : CURRICULUM VITAE OF MORTEN LOUIS LEVYSOHN
Syntynyt Kööpenhaminassa 31. maaliskuuta 1949.
Born March 31, 1949 in Copenhagen.
Siviilisääty: naimisissa (14. joulukuuta 1974, puoliso Kirsten M. Søgaard Levysohn, os. Nielsen)
Married: December 14, 1974 to Kirsten M. Søgaard Levysohn, born Nielsen.
2 lasta, s. 1975 ja 1977.
2 children, born 1975 and 1977.
Oikeustieteen tutkinto Kööpenhaminan yliopistosta (1972).
Graduate of Law from the University of Copenhagen (1972).
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsen.
Member of the European Court of Auditors.
Omia varoja, pankkitoimintaa, hallintomenoja, yhteisön toimielimiä ja virastoja käsittelevän tarkastusryhmän IV:n esittelevä jäsen.
One of the Member Rapporteurs of Audit Group IV, that is responsible for the audit of own resources, banking activities, administrative expenditure, EU institutions and bodies.
Vuodesta 2005 lähtien tarkastusryhmä IV:n puheenjohtaja.
2005 elected Dean of Group IV.
CEAD-ryhmän jäsen (2002–2005) ja tilintarkastustuomioistuimen sisäisen tarkastuksen komitean jäsen (2003–2005).
Member of the CEAD group (2002-2005) and the Court's Internal Audit Committee (2003-2005).
Varajäsen tilintarkastustuomioistuimen hallintoasioiden komiteassa (2004–).
Substitute member of the Court's Administrative Committee (2004-).
Tanskan kansallisen tarkastuselimen johtaja.
Assistant Auditor General in the NAOD.
Vuodesta 1999 lähtien myös varapääjohtaja.
From 1999 Deputy Auditor General as well.
Vuoteen 1999 asti vastuualueina tilintarkastusten yleinen suunnittelu ja johtaminen.
Until 1999, Assistant Auditor General responsible for the overall planning and management of the financial audit.
Vuodesta 2000 lähtien vastuualueina puolustusministeriön, veroministeriön, elintarvike-, maatalous- ja kalastusministeriön tilintarkastus ja toiminnan tarkastus, mukaan luettuina Tanskan valtion ja EU:n välinen tilinpäätös.
From 2000, in particular responsible for financial audit and performance audit examinations of the Ministries of Defence, Taxation and Food, Agriculture and Fisheries, including the accounts between the Danish State and EU.
Tehtäviin kuului sisäisen tarkastuksen yksikköjen tarkastelu ja yhteistyö niiden kanssa sekä vastuu oikeudellisesta yksiköstä ja tilintarkastusmenetelmistä.
Responsible for review of and cooperation with internal audit bodies and for legal service and audit methodology.
Kansallisen tarkastuselimen suhteista Euroopan tilintarkastustuomioistuimeen ja NATO:n kansainvälisen tarkastuselimeen (International Board of Auditors) vastaava yhdyshenkilö.
Liaison Officer between the NAOD and the European Court of Auditors and Liaison Officer between NAOD and the International Board of Auditors in NATO.
Tanskan kansallisen tarkastuselimen johtaja (nimitys 1. kesäkuuta 1986) ja johtokunnan jäsen.
Director in the NAOD (appointed June 1, 1986), member of the executive group of the NAOD.
Vastuualueina sihteeristön johtaminen, osastojen välinen suunnittelu ja tilintarkastus sekä julkishallinnon tilintarkastus, erityisesti sosiaali-, sisä- ja ympäristöministeriön tarkastaminen.
Head of Secretariat, cross-departmental planning and auditing tasks, financial audit and major examinations of, in particular the Ministry of Social Affairs, the Ministry of the Interior and the Ministry of Environment.
Yksikönpäällikkö Tanskan kansallisessa tarkastuselimessä (Rigsrevision).
Head of section in the NAOD.
Yksikönpäällikkö oikeusministeriön alaisessa elimessä (Overformynderiet, joka vastaa mm. holhouksenalaisten taloudellisesta edunvalvonnasta).
Head of section in the Ministry of Justice, the Public Trustee's Office.
Yhden vuoden asepalvelus armeijassa ja sotilaallisista asioista vastaavan pääsyyttäjän virastossa.
One year military service in the army and at the Office of the chief prosecutor in military matters.
Lisätehtävät kansallisessa tarkastus-elimessä hoidettujen tehtävien ohessa
Additional tasks parallel with working in the NAOD: