natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pitkittynyt toimettomuus ja pitkäaikaistyöttömyys heikentää tällaisten ryhmien valmiuksia selvitä sosiaalisesta syrjäytymisestä ja taloudellisista vaikeuksista.
Prolonged inactivity and long-term unemployment reduces the capacity of those affected to overcome their social exclusion and economic difficulties.
Syrjäytyminen on vahvasti aluesidonnaista
Exclusion has a strong spatial character
Yhteiskuntaryhmien toimeentulomahdollisuudet riippuvat asuinpaikasta: alueista, mikroalueista ja useimmiten myös ryhmien elinympäristöstä.
The living prospects of social groups are determined by their geographical location: regions, micro-regions concerned and most generally by their living environment.
Syrjäytymisen riski on siis vahvasti aluesidonnainen.
The spatial determination of the risk of being excluded is therefore very strong.
Syrjäytyminen on mikroalueiden ongelma
The phenomenon appears on micro-regional level
On tärkeää korostaa, että sosiaalisia ja taloudellisia ongelmia esiintyy etupäässä alueiden sisäisillä syrjäseuduilla tai kehityksessä jälkeen jääneillä mikroalueilla, joita ei yleensä voida luokitella NUTS 2 -tason alueiksi.
It is important to highlight that these social and economic crises areas are mostly emerging in peripheral intra-regional areas or in micro-regions lagging behind and in most of the cases they can not be grasped at NUTS 2 level.
Maantieteellisen sijainnin vuoksi heikossa asemassa olevia yhteisöjä ei siis pidä tarkastella –EU:n terminologiaa käyttäen – NUTS 2 -tason alueina vaan LAU 1- ja LAU 2 -tason alueina.
Therefore, the emergence of spatially determined vulnerable communities should be examined - relying on EU terminology - not on NUTS 2 levels, but on LAU1 and LAU 2 levels.
Eristäytyminen koskettaa myös maaseutualueita
Segregation also in rural areas
Eristäytyminen näkyy selvästi enemmän kaupungeissa kuin niitä ympäröivillä alueilla, joilla asumistiheys on pienempi.
Segregation processes are clearly more visible in the cities than in the surrounding less densely inhabited areas.
Eristäytyneiden maaseutualueiden tilanne on kuitenkin vielä huonompi.
The situation in the rural areas affected by segregation is however even worse.
Taajama-alueiden eristäytyminen on sidoksissa lähiöistymiseen, joka johtaa perinteisten kaupunkikeskustojen vähenemiseen ja syrjäalueisiin, joilta teollisuustoiminta on siirtynyt muualle.
In urban areas the segregation processes are inter-related with the flow of suburbanization which results in the decline of traditional city centres and desindustrialized peripheries.
Sosiaalisia jännitteitä esiintyy kuitenkin paljon enemmän kehityksessä jälkeen jääneillä maaseutualueilla kuin kaupunkigetoissa.
Meanwhile, beside urban ghettos, in rural areas lagging behind, social tensions are much more concentrated in lagging behind rural areas.
Maaseudun asukkaiden asema on erittäin heikko varsinkin uusissa jäsenvaltioissa, joissa talouden siirtymäkausi on kasvattanut alueiden sisäisiä eroja.
Rural population suffers from a very disadvantaged situation in the new member states where the economic transition has strengthened the intra-regional disparities.
Piilevänä ongelmana on välineiden puuttuminen
The problem is hidden: Missing instruments
Alueellista syrjäytymistä ei ole otettu riittävästi huomioon sen enempää EU:n tilastoissa kuin poliittisissa välineissäkään.
The phenomenon of territorial exclusion here is neither sufficiently covered by European statistics, nor by policy instruments.
Ne yhteiskuntaryhmät, joita alueellinen syrjäytyminen niin ikään koskettaa, saavat vain vähän huomiota aluetutkimuksissa, toimintasuunnitelmissa ja päätöksenteossa.
Those groups of society affected also by territorial exclusion are hidden for the spatial analysis, action planning and decision-makers as well.
Näitä kysymyksiä käsitellään pienempien alueiden tasolla, minkä vuoksi nykyiset NUTS 2 ‑tason seurantamenetelmät, kuten tiedonkeruu Eurostatissa tai ESPON-ohjelman järjestelmälliset tutkimukset eivät mahdollista näiden ongelmien tunnistamista Euroopan laajuisesti.
These processes happen at lower territorial levels; this is why the present observatory means at NUTS 2 level, such as data collection by EUROSTAT or the systematic analyses of the ESPON programme are not capable of identifying them on a European scale.
Tähän tarkoitukseen ei ole olemassa yleisesti sovellettavia alueellisia indikaattoreita.
There are no generally applied, suitable territorial indicators.
Mietinnössä esitetyn tarkastelun tuloksena voidaan todeta, että nykyinen tilastointijärjestelmä ei kykene tuottamaan koko EU:n alueella vertailukelpoisia analyysejä NUTS 2 -tason alueiden sisäisistä eroista.
As the results of our analysis presented in this report, the current system of statistics is not capable of producing an analysis of intra-regional disparities within NUTS 2 regions that would be comparable EU-wide.
Alueellisten tilastoyksiköiden välisiä eroja mittaavat indikaattorit eivät kykene osoittamaan todellisia alueiden sisäisiä eroja lainkaan.
Indicators measuring disparities of the territorial statistical units are not able to show the real intra-regional disparities at all.
Paikallisia, alueellisia ja sosiaalisia ongelmia – ja etenkin eristäytymistä – aiheuttavia alueellisia ominaispiirteitä ei ole vielä tutkittu EU:ssa yhtenäisin menetelmin.
The territorial characteristics which bring about local, regional and social disadvantages - especially segregation - have not been introduced uniformly on European level yet.
Alueiden sisäiset sosiaaliset ja maantieteelliset reuna-alueet
Intra-regional social and geographical peripheries
NUTS 2 -tason alueisiin keskittyvässä EU:n koheesiopolitiikassa jätetään huomioimatta useita ongelmia, jotka liittyvät alueiden sisällä ilmeneviin eroihin.
Regarding territorial disparities, the European cohesion policy focusing on NUTS 2 regions neglects several problems which arise within the regions.
Alueiden sisäiset erot ovat usein suuremmat kuin alueiden väliset.
The intra-regional disparities are in many cases of more importance than those between the regions.
Alueellisina talouden moottoreina toimivien suurten ja keskisuurten kaupunkien keskeiset sosiaaliset ja taloudelliset indikaattorit vievät usein huomion pois eristäytyneiden taajama-alueiden ongelmista.
The outstanding social and economic indicators of the large and middle-sized cities -being the regional economic drivers - often take our minds off the problems present in segregated urban districts.
Dynaamisten taajama-alueiden ja sosiaalisesta ja taloudellisesta kehityksestä paitsi jääneiden alueiden välille onkin syntynyt suuri kuilu.
Serious gaps are indeed created between the dynamic urban areas and those areas excluded from the social and economic development processes.
Yhdennetty lähestymistapa on tarpeen alueellisten ongelmien ratkaisemiseksi
Integrated approach is needed to tackle the problem on territorial level
Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että horisontaalinen lähestymistapa ei riitä ratkaisemaan heikossa asemassa olevien väestöryhmien ongelmia.
Based on the analysis above, the horizontal approaches are not sufficient to solve the problems of vulnerable groups.
Näiden ryhmien tilanteen tarkastelu edellyttää alueellista lähestymistapaa, jossa moninaisiin ongelmiin tartutaan paikallisesti, niiden syntyalueilla.
In order to tackle the situation of these vulnerable groups a territorial approach is needed, which would address to the complexity of the problems locally, in the concerned areas.
Tarvitaan siis todellakin mikroalueisiin perustuvaa lähestymistapaa, jossa keskitytään alueiden sisäisiin eroihin ja kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin alueisiin.
There is a genuine need for a micro-regional based approach focusing on intra-regional disparities and on the most sensitive areas.
Muutoin polarisoituminen saattaa vain pahentua etenkin, jos taloudelliset ja sosiaaliset toimet keskitetään dynaamisten keskustojen ympärille, jolloin ulkopuolelle jäävien alueiden asema heikkenee entisestään.
If not, the polarization processes can deepen - especially if the economic and social interventions will be concentrated around the dynamic centres - and the excluded areas will further decline.
Ongelman ratkaisussa on kiinnitettävä enemmän huomiota aluesuunnitteluun ja yhdennettyyn aluekehitykseen.
When tackling this problem, greater emphasis should be laid on spatial planning and the integrated spatial development.
Syrjäytyminen alueiden sisällä
Intra-regional territorial exclusion
Tasa-arvoisten mahdollisuuksien puute, yhteiskunnallisten ristiriitojen kasautuminen sekä erityisesti eristäytyminen, joka johtaa heikossa asemassa olevien väestöryhmien keskittymiseen tietyille alueille, voivat esiintyä useissa eri yhteyksissä.
The lack of equal opportunities, the concentration of social conflicts, with special regard to segregation resulting in the concentration of the vulnerable groups, can occur in several situations.
Ongelma on tunnetusti kaupunkien, mutta uusien jäsenvaltioiden kokemusten perusteella se on enimmäkseen alueellinen.
It is a well-known urban problem, but on the basis of the experience gained by new member states it appears mostly on a territorial basis.
Kaikkein vähiten kehittyneimpiä alueita uhkaa alueellinen syrjäytyminen
The most underdeveloped areas are at a risk of territorial exclusion
Heikossa asemassa olevien ryhmien ja valtaväestön välillä on sekä alueellisia että sosiaalisia eroja.
There is both spatial and social distance between the vulnerable group and the majority of the society.
• Sijaintia koskevat tekijät:
· Location features :
o Työpaikkojen läheisyys
o Accessibility of workplaces
o Etäisyys kaupunkien keskustoista
o Distance of city centres
o Heikko liikenneinfrastruktuuri tai sen suhteellisen suuret kustannukset
o The poor transport infrastructure or its relative high expenditure
o Alhainen tulotaso
o Low income
•  Alueiden sisäiset ominaispiirteet:
· Internal features of the area
o Toimivan yrittäjyyden puute
o Lack of presence of successfully operating entrepreneurships
o Alhainen työllisyysaste
o Low employment rate
o Pienet tulot
o Low income
o Alhainen koulutustaso
o Low rate of qualification
o Henkilöresurssit (terveys, koulutus, hyvinvointi)
o Human resources (in terms of health, qualification, well-being)
o Rakennetun ympäristön tila
o The state of the built environment
o Eri yhteiskuntaryhmien väliset jännitteet, muukalaisviha ja eristäytyminen
o Tensions between the different social groups, racism and segregation
o Julkisten palvelujen puute ja laatu
o Lack or low quality of public services
Alueellinen syrjäytyminen ei ole aina alikehittyneiden alueiden eikä yksistään maaseutualueiden tyypillinen ongelma, vaan se on luonteenomaista syvästä kriisistä kärsiville reuna-alueille ja mikroalueille.
Territorial exclusion is not generally the typical problem of the underdeveloped areas, and not only the rural areas, but it is specially the feature of the peripheries, micro-regions being in deep crisis.
Alueellista syrjäytymistä esiintyy seuraavissa yleismuodoissa, joissa yhdistyvät usein monet eri alueelliset ominaispiirteet:
Territorial exclusion has the following generic types, often resulting in a whole range of different territorial features present at the same time:
– Syrjäinen sijainti
- Peripheral location;
– Syrjäytyneiden yhteiskuntaryhmien keskittyminen alueelle – "sosiaalinen periferia"
- Concentration of excluded social groups - "social periphery";
– Yhteiskunnallisten ristiriitojen keskittyminen alueelle taloudellisen ja rakenteellisen muutoksen vuoksi.
- Concentration of social conflicts as a result of economic and structural transformation.
Laajat alueyksiköt peittävät alleen syrjäytyneiden alueiden ongelmat
Larger territorial units hide the problems of excluded territories
Alikehittyneiden ja kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden näkyvyyden puutteen yhtenä syynä on alueiden yhdistyminen.
One of the problems of the lack of visibility of underdeveloped and lagging behind areas lies in the territorial aggregation.
Alueyksiköiden sisäiset erot eivät näyt tilastoissa, joissa annetaan tietoja suurista alueyksiköistä.
If the statistics show the data of bigger territorial units, the differences within the territorial units disappear.
EU:n koheesiopolitiikan perusmittayksikkö (NUTS 2) mahdollistaa eri maiden alueyksiköiden sosiaalisten ja taloudellisten tekijöiden keskinäisen vertailun.
The available basis unit of measurement of the EU cohesion policy (NUTS 2) makes the social and economic factors of these territorial units of the different countries comparable.
Tätä lähestymistapaa olisi syytä soveltaa vastaisuudessakin jaettaessa koheesiopolitiikalle osoitettuja resursseja alueiden ja maiden välillä.
For the division of the resources of cohesion policy between regions and countries it is this approach that should be further applied.
Alueellisen koheesion tulkinnasta on kuitenkin käynnissä useita alueellisia selvityksiä, jotka eivät näy NUTS 2 -tasolla määritellyissä sosioekonomisissa indikaattoreissa, minkä vuoksi ne ovat edelleen näkymättömissä.
However, from the point of view of the interpretation of territorial cohesion, there are several spatial processes under way which do not appear through the socio-economic indicators identified on NUTS 2 level, and therefore remain hidden.
Heikossa asemassa olevien väestöryhmien keskittyminen reuna-alueille
The territorial concentration of vulnerable groups on the regions’ peripheries
Keskeinen syy suurille alueiden sisäisille kehityseroille kaupunkien ja niitä ympäröivien maaseutualueiden tarpeiden ohella on puutteellinen infrastruktuuri erityisesti itäisessä Keski-Euroopassa.
Beside the needs of the cities and their wider surrounding rural areas, it is the lack of infrastructure which is the main reason for the serious development gaps within the regions, especially in Eastern Central Europe.
Maaseudun asukkaat, joiden mahdollisuudet liikkua ovat paikallisten työmarkkinajärjestelyjen tai puutteellisten liikenne- tai viestintäyhteyksien vuoksi heikot, eivät pääse osallisiksi kehittyneiden kaupunkien tarjoamista eduista.
Due to the local territorial organisation of the labour market, the lack of transport or information connections; the rural inhabitants with their lower mobility can not access the advantages offered by more developed cities.
Näin ollen kaupunkien vetovoima ei merkitse menestystä, ja köyhyyden ja riittämättömän infrastruktuurin vuoksi maaseutualueiden mahdollisuudet otetaan entistä vähemmän huomioon.
Consequently, the attraction impact of the cities is not crowned with success, and due to the poverty and the insufficient availability of infrastructure the potential of rural areas is less and less recognized.
Sosiaalinen eristäytyminen ja tasa-arvoisten mahdollisuuksien vähäisyys ovat erityisesti maaseutualueiden ongelmia niissä uusissa jäsenvaltioissa, joissa kaupunkeihin keskittyvän maahanmuuton aiheuttamat jännitteet ovat vähäisemmät kuin maaseudulla.
In the new member states, where the tensions coming from the immigration concentrated in cities are less present, social segregation and the equal opportunities shortcomings appear mostly in these rural areas.
Mutta myös tämä on suuri haaste.
It is at least a challenge of similar scale.
Alueellisen syrjäytymisen syyt eivät ole pelkästään sosiaalisissa ongelmissa
Territorial exclusion is beyond the social problems
Köyhyyden perimmäisenä syynä on riittämätön tulotaso, alueellisen syrjäytymisen syyt ovat syvemmällä, koska eristäytyneiden alueiden asukkaat menettävät useita mahdollisuuksia, kuten mahdollisuuksia päästä osalliseksi koulutuksesta, infrastruktuurista ja palveluista.
Moreover, while poverty is basically a result of insufficient income, territorial exclusion goes beyond this, since those living in segregated settlements and areas lose consequently a lot more opportunities: learning opportunities, access to infrastructure and services.
Etniset erot – maahanmuuttajien keskittyminen kaupunkigettoihin ja romaniväestön keskittyminen yhä useammin uusiin jäsenvaltioihin – pahentavat kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden ongelmia entisestään, kun tällaisten ryhmien integroiminen asettaa entistä suurempia haasteita.
The ethnic differences - concentration of immigrants in urban ghettos and enhanced segregation of the Roma population in the new member states - make the problems of lagging behind areas even more serious, since their integration is even more challenging.
Heikossa asemassa olevat väestöryhmät ovat lisäksi vaarassa jäädä osattomiksi sosioekonomisen kehityksen myönteisistä vaikutuksista ja päätöksenteon ulkopuolelle.
Finally, most vulnerable groups are likely while being excluded from the positive spill-over of socio-economic development to be as well excluded from decision-making processes.
Puutteellinen alueellisen tiedon keruu ja käsittely EU:n tutkimuksissa
Limited territorial data collection and processing in the European research
Sosiaaliset ongelmat eivät saa tarpeeksi näkyvyyttä EU:n tilastoissa.
The social problems are not visible enough through the European statistics.
Vertailukelpoisten alueyksiköiden aikaansaamiseksi on valittava eri maista peräisin olevat alueelliset tasot ja tiedot siten, että alueyksiköiden kokovaihtelu on mahdollisimman pieni.
In order to get comparable territorial units, we need to select the different territorial levels and data from the different countries in such a way that the variation of size of territorial units will be as small as possible.
Joissakin tapaustutkimuksissa käsitellään eristäytymistä ja alueellista syrjäytymistä, mutta EU:ssa ei aiheesta ole vielä tehty korkeatasoisia tutkimuksia.
There are some case studies which show the phenomena of segregation and territorial exclusion, but no Europe-wide analysis having higher level validity has been prepared yet.
Seuraavassa esitetään alueellisesti sovellettavissa olevat indikaattorit:
The indicators which can be applied territorially are as follows:
– Korkeakoulutettujen osuus
- Higher education rate
– Inhimillisen kehityksen indeksi (HDI)
- Human development index (HDI)
– Niiden osuus, joilla on korkeintaan perusasteen koulutus
- Proportion of those having maximum primary school qualification
Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskin torjuntakeinot vaihtelevat maittain.
The way how poverty and social exclusion risks are tackled varies country by country.
Jäsenvaltioiden järjestelmät vaihtelevat saatavilla olevien resurssien ja myös resurssien kohdentamisen osalta.
The systems of the member states differ not only in their available resources but also in the mechanisms of allocation.
Kehityksessä jälkeen jääneiden ja eristäytyneiden alueiden ongelmien ratkaisu kansallisten erojen ohella edellyttää sen tunnustamista, että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat alueellisia ongelmia, jotka on ratkaistava alueellisesti myöntämällä riittävästi varoja kaikkein heikoimmassa asemassa oleville alueille.
Besides national differences if we really want to solve the problems of lagging behind and segregated territories, we need to admit that the problems of poverty and social exclusion are territorial issues that need to be addressed through a spatial approach with sufficient resources concretely targeting the most disadvantaged areas.
koheesiopolitiikan vaikutuksista heikossa asemassa olevan väestön ja väestöryhmien integraatioon
on the impact of cohesion policies on the integration of vulnerable communities and groups
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta kehottaa aluekehitysvaliokuntaa, asiasta vastuussa olevana valiokuntana, liittämään päätöslauselmaehdotukseensa seuraavat ehdotukset:
The Committee on Agriculture and Rural Development calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. katsoo, että vaikka aiemmin maaltapako saattoi toimia ulospääsykeinona alkuperäisestä toiminnastaan syrjään joutuneille viljelijöille, näin ei enää ole, sillä työttömyys koettelee voimakkaasti ammattitaidottomia; lisää, että maaseudulle perustetut teollisuuslaitokset joutuvat ensimmäisinä rakenneuudistusten ja tuotannon muualle siirron kohteiksi, mikä vähentää mahdollisuuksia toimia useissa eri ammateissa, minkä varaan vaikeuksissa olleet pienviljelijät saattoivat muinoin laskea täydentääkseen maataloudesta saamiaan tuloja, ja nopeuttaa köyhtymistä;
Considers that, although rural exodus acted in the past as a safety valve for farmers excluded from their original activity, this is no longer the case these days, since unemployment is seriously affecting the unskilled; hence the industrial units established in rural areas are amongst the first victims of restructuring and relocation operations, which have the effect of reducing the scope for the multiple activity upon which small farmers in difficulty used to be able to rely in order to supplement their income from farming; this has the effect of driving them even more rapidly into penury;
9. katsoo, että uusiin jäsenvaltioihin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota, sillä vaikka näissä maissa oli markkinatalouteen siirtymäkaudella maaseudulle suuntautuneita muuttoaaltoja, suuntaus voi vastaisuudessa kääntyä päinvastaiseksi ja siten kärjistää köyhyysongelmia maaseudun lisäksi myös kaupungeissa;
Considers that particular attention should be devoted to the new Member States, since although those countries experienced net migration to the countryside during the period of transition to a market economy, that trend could go into reverse in the future, thus aggravating the problems of impoverishment not only in the countryside but also in urban areas;
ehdotuksesta neuvoston asetukseksi eräiden kalastustuotteiden Kanariansaarille tuonnissa sovellettavien yhteisön autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista
on the proposal for a Council regulation opening and providing for the administration of autonomous Community tariff quotas on imports of certain fishery products into the Canary Islands
– ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle ( KOM(2008)0129 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2008)0129 ),
– ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia ( C6‑0153/2008 ),
– having regard to Article 299(2) of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0153/2008 ),
– ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön ( A6‑0213/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6‑0213/2008 ),
Euroopan unioni on vuodesta 1991 alkaen suspendoinut osittain tai kokonaan eräiden kalastustuotteiden Kanariansaarille tuonnissa sovellettavat yhteisen tullitariffin tullit.
Since 1991 the European Union has suspended, partially or in full, the Common Customs Tariff duties on imports of certain fishery products into the Canary Islands.
Kanariansaarten poikkeuksellinen maantieteellinen sijainti tiettyjen alueen kulutustarpeiden kannalta olennaisten kalastustuotteiden hankintalähteisiin nähden aiheuttaa kyseiselle alalle lisäkustannuksia.
The exceptional geographical situation of the Canary Islands in relation to the sources of supply of certain fishery products which are essential for domestic consumption entails additional costs for this sector.
Tätä luonnonhaittaa voidaan korjata muun muassa suspendoimalla väliaikaisesti kyseisten kolmansista maista tuotavien tuotteiden tullit asianmukaisen suuruisten yhteisön tariffikiintiöiden rajoissa.
This natural handicap can be remedied, inter alia, by temporarily suspending customs duties on imports of the products in question from third countries within Community tariff quotas of an appropriate volume.
Ehdotus tullittomien tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista on yhdenmukainen EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan kanssa, jossa määrätään syrjäisimpien alueiden tukemiseksi toteutettavista erityistoimenpiteistä.
The proposal for the opening and provision of duty-free tariff quotas is in line with Article 299(2) of the EC Treaty providing for specific measures to assist the outermost regions.