natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tilastoista, jotka esittävät rahoitusta ensimmäisinä kahtena vuotena, selviää, että vaikka talouskasvu on ollut suurempi, vuonna 2004 unioniin liittyneet valtiot eivät ole onnistuneet käyttämään täysimääräisesti niiden käytettävissä vuoteen 2006 asti olleita varoja, mikä on johtunut pääasiallisesti tekijästä, jota yleisesti nimitetään hallinnon tehottomuudeksi.
However, the statistics for the uptake of funding over the initial two-year period show that, despite the major economic progress achieved, the Member States that joined in 2004 failed to make full use of the funds available to them up to 2006, owing mainly to what may be generally termed administrative inefficiency.
Rakenne- ja koheesiorahoituksen käyttö 10 jäsenvaltion EU:ssa
Structural and cohesion funding uptake in the EU 10
(toukokuusta 2004 syyskuuhun 2006)
(May 2004 to September 2006)
Lähde: rahoituksen suunnittelusta ja talousarviosta vastaavan komission jäsenen Dalia Grybauskaitėn esitys, Brysselissä 21. syyskuuta 2006 .
Source: Presentation by Dalia Grybauskaitė, Commissioner with responsibility for financial programming and budget, Brussels , 21 September 2006.
Uusissa jäsenvaltioissa on useita esimerkkejä käytettävissä olevan rahoituksen käyttämättä jättämisestä.
There are a large number of examples of new Member States failing to make use of the funding available.
Köyhimmillä alueilla on yleensä eniten vaikeuksia rahoituksen käyttämisessä.
The poorest regions tend to experience the most difficulties in taking up funding.
Näiden alueiden viranomaisilla ei useinkaan ole tarvittavaa taitoa, kokemusta tai sopivia varoja käsitellä monimuotoisia koheesiopolitiikan vaatimuksia, minkä vuoksi ne eivät osaa hakea varoja, joihin ne periaatteessa ovat oikeutettuja.
The authorities in those regions often lack the necessary skills, experience or matching funds to deal with complicated cohesion policy requirements, and are thus unable to claim the funds to which they are, in principle, entitled.
On korostettava, että institutionaaliset taidot ovat ehdoton edellytys onnistuneelle ohjelmien ja hankkeiden toteuttamiselle ja henkilöresurssien kehittämiselle.
It must be stressed that institutional capacity is an essential precondition for successful programme and project implementation and human resource development.
Liittymistä edeltävän tukikauden aikana useiden ohjelmien kohdalla kävi ilmi useita institutionaalisia, hallinnointiin ja hallintoon liittyviä puutteita vastaanottajamaissa.
During the pre-accession aid period various programmes revealed a large number of institutional, managerial and administrative shortcomings on the recipients' side.
Näitä puutteita ei vielä ole täysin poistettu, joten niitä on käsiteltävä mahdollisimman pian, jos halutaan investoida ja kuluttaa varat asianmukaisesti.
These shortcomings that have not yet been fully made good, but must be addressed in the very near future if funds are to be properly invested and spent.
Tähän tarvitaan:
There is therefore a need for:
- parempaa hallintoa, jotta rahoitusta saavat alueet voivat vastaanottaa tukea ja käyttää sitä tehokkaasti;
- better administration, so as to enable regions in receipt of funding to take up aid and use it effectively;
- teknistä apua, erityisesti uusien hankkeiden toteuttamisen valmisteluissa;
- technical assistance, particularly with preparations to implement new projects;
- ulkoisten asiantuntijoiden tarjoamaa tietoa sekä todellisten tarpeiden määrittämistä;
- quality, both externally, in the form of expert knowledge, and internally, in order to be able to determine what is really needed;
- hankkeiden ja varojen käytön valvontaa ja arvioita jo toteutetuista kestävistä hankkeista.
- project and spending quality controls and assessment of the sustainability of projects already implemented.
Varojen ripeä toimittaminen tukikelpoisille alueille on myös tärkeää.
Swift delivery of funds to eligible regions is also important.
Varojen saapuminen edunsaajille kestää joskus liian kauan, mikä puolestaan lisää hankkeen kustannuksia.
It sometimes takes too long for funds to reach beneficiaries, which leads to higher project costs.
Varojen luovutuksen on perustuttava avoimiin sääntöihin ja selviin perusteisiin.
Fund delivery needs to be based on transparent rules and clear criteria.
Tämän vuoksi menettelyjen selkeyttämistä on tutkittava kaikilla kolmella tasolla, jotta vältettäisiin toisistaan poikkeavia tulkintoja ja helpotettaisiin ja nopeutettaisiin ohjelmien toteuttamista.
Procedural simplification is therefore an issue that must be addressed at all three levels in order to avoid any subsequent interpretation and to facilitate and speed up programme implementation.
Rakennerahastojen moitteeton varainhoito edellyttää myös eri tasojen (poliittisen, teknisen ja hallinnollisen) välistä koordinaatiota.
Sound structural fund management calls also for coordination of the various levels (political, technical and administrative).
Ongelma on kiperä erityisesti uusissa jäsenvaltioissa, joissa toimia on tehostettava.
This is a pressing problem in the new Member States in particular, where more effective action needs to be taken.
On erittäin tärkeää keskustella koheesion varmistamisesta yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueiden välillä eikä tämän rakenteellisen vuoropuhelun ulkopuolelle saisi jättää yhtään hallinnon aluetta.
Discussions on ensuring cohesion between the Community, Member States and regions are of essential importance, and no sphere of governance should be left out of this structured dialogue.
Koheesiopolitiikassa ei ole kyse vain rahoituksesta; siinä on kyse myös eri toimijoiden välisestä kumppanuudesta.
Cohesion policy is not just about financing; it is also about partnership between the various stakeholders.
Vain yhdellä tasolla toimiminen ja yhteistyön tekeminen ei riitä lisäämään vipuvaikutusta.
Action and cooperation at only one level are not enough to strengthen the leverage effect.
Erityisesti tarvitaan kumppanuutta ja hyvää tiedonkulkua.
Partnership and good information flows are thus particularly necessary.
Tähän tarvitaan ehkä sääntöjen ja standardien käyttöönottoa hallinnollisen valmiuden aikaansaamiseksi yhdessä sääntöjen ja säännösten toteuttamisen kanssa.
This could lead to the introduction of rules and standards enhancing administrative capacities in connection with the implementation of rules and regulations.
Talouskasvu pyrkii keskittymään tietyille alueille.
Economic growth tends to be concentrated around certain areas.
Tämä on erityisen ilmeistä Keski- ja Itä-Euroopan valtioissa, joilla on voimakkaasti kasvavat pääkaupunkialueet.
This is particularly apparent in central and eastern European countries with fast-growing capital city regions.
Kaupunkialueiden kasvu ja kilpailukyvyn voimistuminen voivat monin tavoin toimia katalysaattorina ympärillä olevien maaseutuyhteisöjen kehitykselle.
Urban growth and increasing competitiveness can in many ways serve as a catalyst for the development of surrounding rural communities.
Tosiasiana pysyy kuitenkin, ettei talouskasvua edelleenkään ole tietyillä alueilla.
The fact nevertheless remains that economic growth is still lacking in some regions.
Lisäksi kehityskeskuksilla itsellään – kaupungeilla – on omat ongelmansa köyhissä kaupunginosissa, minkä vuoksi tehokkaassa kaupunkipolitiikassa olisi myös otettava huomioon heikommassa asemassa olevat ja syrjäytyneet.
What is more, even the development hubs themselves – the cities – are having their own problems in poor neighbourhoods, and an effective urban policy should therefore also address the problem of sink estates and social exclusion.
Lisäksi taloudellisessa köyhyydessä kamppailevat alueet, joilta puuttuu perusrakenteita, joilla on rajoitettu pääsy julkisiin palveluihin ja korkea työttömyysaste, autioituvat nopeammin kuin muut alueet ja tarvitsevat yrittäjyyttä tukevaa ja alueiden väestökantaa suojelevaa politiikkaa saavuttaakseen todellisen kasvun.
In addition to this, regions suffering from economic poverty resulting from a lack of basic infrastructure, restricted access to public services and high unemployment are becoming depopulated at a faster rate than other regions and are in need of a policy that promotes entrepreneurship and protects the population base of such regions, with a view to achieving genuine growth.
Talouskasvun nopeuttaminen köyhimmillä alueilla on ehdoton edellytys korkean elintason saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi unionissa.
Speeding up economic growth in the poorest regions is an essential precondition for achieving and sustaining high standards of living in the Union.
Alueellinen lähentyminen EU:ssa on ratkaiseva seikka, jos unionista halutaan globaalisti kilpailukykyinen ja vahva lähitulevaisuudessa.
Regional convergence within the EU is of crucial importance if the Union is to be globally competitive and strong in the near future.
Tähän liittyy kuitenkin riski, että politiikan vaikutukset heikkenevät, jos alueet, joilla on vaikeuksia kehittyä, jäävät kaiken aikaa jälkeen ja lisäävät siten kustannuksia.
There is, however, a risk that policy impacts will be diminished if regions that are facing development difficulties keep lagging behind, thus deferring an increasing volume of costs.
Köyhimpien alueiden erityistarpeet on tunnistettava ja löydettävä asianmukaiset keinot niiden kehityksen vauhdittamiseksi käyttämällä niiden luonnonvaroja, kulttuuriomaisuutta ja ympäristöä unohtamatta niiden suojelua ja kehittämistä.
The specific needs of the poorest regions must be identified and appropriate means need to be found to boost their development by making use of their natural resources, cultural assets and environment, while also paying due attention to their protection and development.
Perusvaatimus on kartoittaa kunkin alueen päätarpeet ja keskittää rahoitus oikeisiin tavoitteisiin.
The fundamental requirement is to establish what the main needs of each region are and to focus funding on the right objectives.
Koheesiomaille on perustettava perusrakenteet tulevia investointeja varten.
For the cohesion countries, an infrastructure base for further investments needs to be created.
Tietyn kilpailukyvyn tason saavuttamiseksi köyhillä alueilla on oltava riittävän kehittynyt perusinfrastruktuuri.
To reach a given level of competitiveness poor regions need to have sufficiently developed basic infrastructure.
Investoinnit koulutukseen ja henkilöpääoman rakentamiseen köyhimmillä alueilla ovat tärkeitä, sillä henkilöresurssit vaikuttavat ratkaisevasti muun muassa alueen houkuttelevuuteen investoijien keskuudessa ja takaavat tulevan kasvun.
Investment in education and human capital building in the poorest regions is also important because human resources have a decisive influence on, among other things, a region's attractiveness to investors and guarantee future growth.
Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus on ehdoton edellytys köyhimpien alueiden kehittymiselle.
There is a fundamental need to make greater use of and promote public-private partnerships (PPPs) with a view to developing the poorest regions.
On laadittava säännöt tämän kumppanuuden toteuttamiselle ja esteitä on poistettava.
Rules governing the implementation of PPPs need to be laid down, and obstacles thereto need to be reduced.
Uusilta jäsenvaltioilta puuttuvat hyvät käytänteet ja yksityisen pääoman mukaan saaminen on ratkaisevan tärkeää tulevien investointien saamiselle.
Good practice is lacking in new Member States, and the involvement of private capital is of key importance in generating further investments.
Rahoitustukea olisi käytettävä avoimesti, jotta voidaan varmistaa, että asetetut tavoitteet saavutetaan.
Financial support should be spent in a transparent manner so as to make it possible to ensure that it helps to meet the objectives that have been set.
Jaspers, Jeremie ja Jessica ovat erinomaisia tuen antamisen keinoja muun muassa pienille ja keskisuurille yrityksille alueellisella tasolla, mutta jäsenvaltioiden ja komission on edistettävä niitä tehokkaammin, jotta voitaisiin varmistaa näiden aloitteiden täysimääräinen ja tehokas käyttö erityisesti köyhimmillä alueilla.
Jaspers, Jeremie and Jessica are excellent means of providing support, inter alia, to SMEs at regional level, but Member States and the Commission need to do more to promote them, so as to ensure that full and effective use is made of these initiatives, particularly in the poorest regions.
Talouden kehittyminen liittyy tiiviisti innovointiin, joka taas on ratkaisevassa asemassa alueellisessa kehityksessä.
Economic development is closely connected to innovation, which is a key factor in regional development.
EU:n koheesiopolitiikkaa on Lissabonin strategian mukaisesti johdettava kohti EU:n innovointikyvyn kasvattamista ja siksi on tärkeää, ettei köyhimpien alueiden pyrkimyksiä tämän tavoitteen saavuttamiseksi väheksytä.
EU cohesion policy must, under the Lisbon Strategy, be directed towards increasing the EU’s innovation capacity and it is therefore important for the poorest regions not to be overlooked in efforts to reach this goal.
Innovoinnin edistämisessä tärkeällä sijalla on EU:n jäsenvaltioiden lainsäädännön laadun parantaminen siten, että sillä lisättäisiin eikä estettäisi innovointiprosesseja tärkeillä talouden aloilla.
An important factor in promoting innovation is better quality legislation in EU countries, which should foster, rather than block, innovation processes in important sectors of the economy.
Köyhimmät alueet ovat tässäkin suhteessa haavoittuvimpia.
The poorest regions are likely to be the most vulnerable in this respect.
Yrittäjyyden aktiivinen tukeminen on tärkeää köyhimpien alueiden kestävälle kehitykselle ja siihen tarvitaan kaikkien toimijoiden osallistumista.
Active support for entrepreneurship is important for sustainable development of the poorest regions, and this calls for the involvement of all stakeholders.
Yrittäjyyttä olisi edistettävä nimenomaan naisten ja työmarkkinoille ensi kertaa tulevien sekä syrjäytyneiden keskuudessa.
Entrepreneurship should be promoted in particular among women and people entering the labour market, as well as among socially excluded groups
Sekä unionin että kansallisessa politiikassa tarvitaan synergiaa.
There is a need for synergy between policies at both European and national levels.
Politiikan eri alueiden olisi täydennettävä toisiaan eikä toimittava toisiaan vastaan.
Policies should complement and not counteract each other.
Esimerkiksi tiettyjen politiikan alojen hyödyn keskittyminen tiettyihin maihin ja alueille voi heikentää kehityspolitiikan vaikutuksia.
For instance, the concentration of the benefits of other policies in specific countries and regions may dilute the impact of development policies.
Alueellisella kehityksellä on oltava myös sosiaalinen ulottuvuus ja ympäristöulottuvuus.
Regional development must also have a social and an environmental dimension.
Niinpä jotta köyhimpien alueiden koheesiota ja tehokasta kehittymistä voimistettaisiin, tarvitaan kaikkien toimijoiden täysimääräistä osallistumista.
Therefore, in order to bolster cohesion and effective development in the poorest regions, all stakeholders need to be mobilised and fully involved.
Politiikan eri alojen väliset ristiriidat olisi otettava huomioon ja analysoitava tehtäessä yhteisön budjetin väliarviota vuodelle 2009 sekä neljännessä kertomuksessa taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta.
The impact of any clashes between policies should be taken into account and analysed during the 2009 mid-term review of the Community budget and in the fourth report on economic and social cohesion.
Vaikka BKT on alueellisen talouden lähentymisen hyvä indikaattori, sillä ei kuitenkaan voida mitata sosiaalista ja alueellista koheesiota.
Although GDP is a good indicator of regional economic convergence, it is not an adequate means of measuring social or territorial cohesion.
Tietyillä köyhillä alueilla esimerkiksi talouskasvu on tyydyttävää, mutta korkea työttömyysaste muodostaa ongelman, mikä puolestaan tuottaa päinvastaisen vaikutuksen alueen väestökehitykseen.
For instance, in some poorer regions, economic growth is satisfactory but high unemployment is a problem, and this is having a an adverse impact on the regions' demographic development.
Tämän vuoksi on otettava käyttöön muita indikaattoreita, jotta saataisiin selkeä kuva köyhimpien alueiden todellisista tarpeista.
It is therefore essential to bring other indicators to bear in order to gain a clear picture of the poorest regions' real needs.
Keskusteluun neljännestä koheesiokertomuksesta olisi liitettävä keskustelu koheesioindikaattoreista ja siitä, miten alueellista kehitystä mitataan.
The discussions on the fourth cohesion report should include a debate on cohesion indicators and how to measure regional development.
Työttömyyttä – joka koettelee kovimmin köyhimpiä alueita – on torjuttava.
Unemployment – which is hitting the poorest regions hardest – needs to be combated.
Erityisen huolestuttavaa on tiettyjen sosiaalisten ryhmien pitkäaikaistyöttömyys, joka on suoraan yhteydessä syrjäytymisen ongelmaan.
The existence of long-term unemployment among certain social groups is particularly worrying, as is the directly related problem of social exclusion.
Jotta sosiaalinen koheesio saataisiin aikaan, on pyrittävä varmistamaan vammaisten paras mahdollinen sopeutuminen yhteiskuntaan.
With a view to achieving social cohesion, efforts must also be made to ensure the best possible integration of people with disabilities.
Naisten ja miesten yhdenvertaiset mahdollisuudet työmarkkinoilla ovat myös ratkaisevia sosiaaliselle koheesiolle EU:ssa.
Equal opportunities for women and men on the labour market are also an essential factor in social cohesion within the EU.
Miesten ja naisten palkoissa on edelleen merkittäviä eroja, mikä on talouskasvun esteenä.
There are still significant pay disparities between men and women and this hampers economic growth.
Huomion kiinnittäminen sukupuolten eriarvoisuuteen lisää koheesiopolitiikan toteuttamisen tehokkuutta ja siten hankkeet voidaan toteuttaa ilman sukupuoleen perustuvaa syrjintää ja perhe- ja työelämän välille saadaan tasapaino.
An attention to gender-related disparities will enhance the effectiveness of cohesion policy implementation and allow projects to be carried out which are free of gender discrimination and enable a balance to be struck between family life and work.
Tarvitaan tietoja tarpeesta ja keinoista käyttää tasa-arvoista lähestymistapaa ohjelmien ja hankkeiden toteuttamisessa ja arvioinnissa ja hyödyntää paremmin olemassa olevia tutkimuksia ja analyysejä.
Information needs to be provided on the need for and means of implementing a gender-equality approach when implementing and evaluating programmes and projects, with better use being made of existing studies and analyses.
Nämä periaatteet voidaan toteuttaa käytännössä esimerkiksi varmistamalla todella tasa-arvoinen budjetti (esimerkiksi tarkistamalla, kattaako budjetti asianmukaisesti yhdenvertaisia mahdollisuuksia koskevia toimenpiteitä), lisäämällä tietoisuutta tasa-arvosta sosiaalisten kumppanien ja relevanttien toimijoiden keskuudessa ja varmistamalla tasa-arvoasioiden asiantuntemuksen saatavuus.
These principles can be put into practice, for example by ensuring gender-proofed budgeting (for instance, checking whether the budget adequately covers equal opportunities measures), raising gender-awareness among social partners and relevant actors and ensuring the availability of gender expertise.
Järkevä suhtautuminen tasa-arvoasioihin sosiaalisessa ja taloudellisessa elämässä ja kaikenlaisten sukupuoleen perustuvien stereotypioiden välttäminen on erittäin tärkeää koheesiopolitiikan tehostamisessa.
An intelligent approach to gender issues in social and economic life and an avoidance of any stereotyping the social roles based on gender are of essential importance in making cohesion policy more effective.
EU:n köyhimpien alueiden ongelmien ratkaisemiseksi tarvitaan niiden erityispiirteisiin sovitettu tasapainoinen ohjelma.
In order to solve the problems with which the poorest EU regions are struggling, a balanced programme tailored to their specific features is required.
Monivuotisten suunnitelmien laatimisesta vastuussa olevien viranomaisten olisi kiinnitettävä huomiota ennen kaikkea toteutettavien hankkeiden kestävyyteen ja niistä alueelliseen kehitykseen saataviin vaikutuksiin.
Authorities responsible for formulating multiannual plans should pay attention first and foremost to the sustainability of the projects carried out and their impact on regional development.
Ensisijalle olisi asetettava hankkeet, jotka liittyvät alueen kulkuyhteyksiin ja näin ollen liikenteen sekä tietotekniikan ja televiestinnän perusrakenteisiin.
Priority should be given to projects relating to regional accessibility and, thereby, transport and IT & telecoms infrastructure.
Asianmukaisiin taloudellisiin kannustimiin perustuvan perustan luominen lisää sijoittajien keskuudessa alueen houkuttelevuutta ja luo kestävää talouskasvua, jonka avulla vähennetään kehityseroja.
The creation of a platform based on appropriate economic incentives will increase a region's attractiveness to investors and bring sustainable economic growth that will helps to reduce development disparities.
Koheesiopolitiikan merkitys ja tehokkuus kehityserojen vähentämisessä EU:n köyhimmillä alueilla
The role and effectiveness of cohesion policy in reducing development disparities in the poorest regions of the EU
ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi uuden tilastollisen toimialoittaisen tuoteluokituksen (CPA) vahvistamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3696/93 kumoamisesta
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a new statistical classification of products by activity (CPA) and repealing Council Regulation (EEC) N° 3696/93
– ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle ( KOM(2006)0655 )
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0655 )
– ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 285 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille ( C6‑0376/2006 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 285(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0376/2006 ),
– ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön ( A6‑0242/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0242/2007 ),
(13) Tämän asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY mukaisesti.
(13) The measures necessary for the implementation of this Regulation should be adopted in accordance with Council Decision 1999/468/EC of 28 June 1999 laying down the procedures for the exercise of implementing powers conferred on the Commission.
Erityisesti on tarpeen noudattaa valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä, kun on kyse sellaisten laajakantoisten toimenpiteiden hyväksymisestä, joilla muutetaan tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, myös poistamalla joitakin niistä tai täydentämällä säädöstä lisäämällä uusia muita kuin keskeisiä osia; tällaisiin toimenpiteisiin viitataan tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa.
In particular, it is necessary to follow the regulatory procedure with scrutiny as regards measures of general scope designed to amend non-essential elements of this Regulation, inter alia by deleting some of those elements or by supplementing this Regulation by addition of new non-essential elements; such measures are referred to in Article 6(2) of this Regulation.
Erityisesti komissiolle olisi annettava valta tarkistaa tilastollista toimialoittaista tuoteluokitusta teknologisen ja taloudellisen kehityksen ottamiseksi huomioon ja sen saattamiseksi yhdenmukaiseksi muiden taloudellisten ja yhteiskunnallisten luokitusten kanssa.
In particular, the Commission should be empowered to amend the CPA in order to take account of technological or economic developments and align it with other economic and social classifications.