natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kuivuuden vaikutukset, toisin kuin muiden luonnonkatastrofien vaikutukset, ovat vaikeasti laskettavissa eivätkä ne vaikuta perusrakenteisiin mutta vaikuttavat sitä vastoin tuotantoon, ympäristöön ja paikallisväestön elämään.
Unlike other natural disasters, the impact of drought is difficult to quantify, and does not affect infrastructures but production and the environment, as well as lives of local people.
Ilmastonmuutosten arvioidaan johtavan sateiden vähenemiseen, lämpötilojen nousuun ja useammin toistuviin lämpö- ja kuivuusaaltoihin, mikä merkitsee sitä, että metsäpalot ovat entistä ankarampia ja laajempia.
Climate change, it is forecast, will lead to reduced rainfall, higher temperatures and more frequent heat waves and drought, which means that forest fires will become more severe and more extensive.
Kuivuus ei ole myöskään pelkästään “maanviljelijöiden ongelma”.
Drought, furthermore, is not just a ‘problem for farmers’.
Etelä-Euroopan maissa vesivoimaloiden sähköntuotanto alenee huomattavasti kuivuusvuosina, ja kyseisten maiden on siksi turvauduttava fossiilisten polttoaineiden käyttöön.
In the countries of southern Europe, hydroelectric production is heavily hit in drought years, and countries are obliged to use fossil fuels to compensate for production losses.
Tästä on seurauksena ympäristölle haitallisten hiilidioksidipäästöjen lisääntyminen, ja ne ylittävät todennäköisesti kansallisissa päästölupajärjestelmissä asetetut rajat.
This has serious environmental impacts in terms of increased carbon dioxide emissions, in all probability in excess of the limits established in the relevant national emission licence issuing plans.
Kuivuuden seurauksena on myös vaikeata huolehtia juomaveden hankkimisesta niin pysyvälle kuin tilapäiselle väestölle.
Another consequence of drought is the problem of drinking water supplies, whether for residents or visitors.
Koska kuivuus on kesän ilmiö, jota matkailu, vilkas taloudellinen toiminta koko Välimeren alueella ja Iberian niemimaan Atlantin puoleisella rannikolla sekä pysyviä asukkaita suurempi vierailijoiden määrä pahentaa.
Drought is a summer phenomenon, and is thus worsened by tourism, intense economic activity throughout the Mediterranean Basin and on the Iberian Atlantic coast, and the presence of greater numbers of visitors than residents.
Metsäpalot ovat suurin luonnonuhka Välimeren alueen metsille.
Fire constitutes the main natural threat to the Mediterranean forests.
Yli 90 prosenttia Euroopassa metsäpaloissa tuhoutuneista alueista sijaitsee Iberian niemimaalla.
Over 90% of the surface destroyed by fire in Europe is located in the Iberian Peninsula.
Metsäpalot tuhoavat julkista ja yksityistä omaisuutta, mikä johtaa tulonmenetyksiin, mikä taas koettelee pahiten sisämaan heikosti kehittyneiden ja autioituneiden alueiden toimeentuloa.
Forest fires destroy public and private property, leading to loss of economic viability and exacerbating still further the fragile economies and societies of the depressed and desert regions of the interior.
Asianomaisiin kansallisiin lainsäädäntöihin on sisällytettävä joustava, poikkeusoloihin soveltuva hallintajärjestelmä.
National legislation itself needs to incorporate flexible management, and be adapted to make it capable of responding to exceptional circumstances.
Espanjalaisten asiantuntijoiden mukaan Välimeren alueen metsät ovat sopeutuneet tulipaloihin ja siitä johtuu niiden kyky uusiutua.
Spanish experts say that the Mediterranean forests ‘cohabit’ with fire and owe their capacity for regeneration to it.
Valtuuskunta kävi eräällä vuonna 2004 palaneella noin 34 000 hehtaarin suuruisella alueella, jota tietyn itsestään uusiutumisen jakson jälkeen alettiin hoitaa raivaamalla kaikki kuollut puuaines tautien leviämisen välttämiseksi ja rakentamalla esteitä, joilla estetään maan huuhtoutuminen sateen mukana.
The delegation visited an area of some 34 000 hectares burnt in 2004 which, following a period of self-regeneration, is now beginning to be worked on, clearing away all the dead wood, so as to prevent the spread of disease, and with barriers being built to prevent the soil being washed away by rainfall.
Myönteistä kehitystä on edistänyt muun muassa tulvariskittömien alueiden kartoittaminen, vesien patoaminen ja tulvavallien rakentaminen.
This was as a result of identifying flood-prone areas, creating water-retention basins, building a compartmentalised dyke system, etc.
Tässä mietinnössä käsitellyistä luonnonkatastrofeista ainoastaan tulvat kuuluvat sellaisen yhteisön direktiivin soveltamisalaan, jonka tavoitteena on vähentää ja hallita ihmisten terveydelle, ympäristölle, perusrakenteille ja omaisuudelle aiheutuvia riskejä.
Of the various natural disaster situations covered by this report, only floods are the subject of a Community Directive, aimed at reducing and managing risks to human health, the environment, infrastructures and property.
Direktiivillä pyritään myös rajatylittävään yhteistyöhön, sillä useimmat Euroopan jokialtaista ovat eri jäsenvaltioille yhteisiä.
Cross-border coordination is one of the Directive’s raisons d’être, given that most of Europe’s catchment areas are shared by various Member States.
Tällainen yhteistyö sisältyy jo vedenlaatua koskevan puitedirektiiviin.
There was also coordination of this kind already in existence under the Framework Directive on water quality.
Tulva-alueilla vieraillut valtuuskunta sai kuulla sekä direktiivin myönteisistä puolista että joistakin huolenaiheista.
When visiting the areas affected by flooding, the delegations heard both praise for the most positive aspects of the Directive, and also some concerns.
Toisaalta toivotaan, että ennaltaehkäisytoimiin yhteistyöhaluttomia jäsenvaltioita voitaisiin painostaa niihin, mutta toisaalta pelätään liiallista byrokratiaa.
On the one hand, there are hopes that with regard to prevention measures, pressure can be brought to bear on the least cooperative Member States but on the other, there are fears of administrative overload.
Vaikka riskialueiden määrittelemisestä voi olla huomattavia aluekohtaisia taloudellisia seurauksia, jotka liittyvät rakennustonttien arvoon kaupunkialueiden laajentuessa, se on kuitenkin oikeutettua, koska rakennettavan alan lisääntymien ja sen myötä maaperän vedensitomiskyvyn väheneminen kasvattaa tulvariskiä.
It is true that establishing and demarcating risk areas could have significant economic consequences at regional level, given the value of building land in areas under pressure from urban expansion, but the identification of flood-prone areas is fully justified when making land available for building would lead to reduced water-absorption capacity and consequently an increased flooding risk.
Tieteellisiä tutkimustuloksia
Some scientific findings
Luonnonkatastrofien ja ilmastonmuutoksen välinen vahva yhteys on tieteellisesti todistettu.
It is scientifically proven that natural disasters are strongly related to climate changes.
Se, missä määrin on mahdollista tunnistaa historiallisia muutoksia ääri-ilmiöissä ja yhdistää ne ilmastonmuutokseen, riippuu kulloisestakin tapauksesta ja paikasta:
The degree to which we can identify historical changes in extreme events, and link them to climate change, varies depending on the event and the location:
– lämpöaallot ovat yleistyneet Euroopassa; kesän 2003 korkeiden lämpötilojen arvioidaan johtuneen 75-prosenttisesti ihmisten toiminnasta; korkeat lämpötilat pahentavat kuivuutta;
- Heat waves in Europe have become much more likely; the extreme temperatures of the summer of 2003 are estimated to have been 75% due to human influence.
Ilmastonmuutoksen vaikutusta on vaikea osoittaa toteen laajemmassa luonnon kiertokulussa, mutta todetut muutokset vastaavat arvioita kasvihuonekaasupäästöjen seurauksista.
Evidence for the influence of climate change is difficult to identify in the context of major natural cycles, but observed changes are consistent with modelled effects of GHG emissions.
Mallintaminen osoittaa, että kasvihuonekaasukeskittymien lisääntyminen johtaa ilmastonmuutoksen kiihtymiseen ja useammin toistuviin äärimmäisiin sääilmiöihin:
Modelling indicates that in future, continued increases in greenhouse gas concentrations will drive more climate change and more extreme weather events:
– vuoden 2003 kaltaiset lämpöaallot voivat toistua Euroopassa joka toinen vuosi vuosisadan loppuun mennessä;
- Heat waves of the kind experienced in 2003 could occur in Europe every other year by the end of the century;
– sademäärien vaihtelu johtaa useampiin tulviin, erityisesti yhtäkkisiin tulviin, mutta myös kuivuuteen (jota lämpötilojen nousu edistää);
- Precipitation changes will yield more flooding, particularly flash flooding, but also drought (which is also furthered by increasing temperatures);
– ankarampien myrskyjen esiintyminen olisi mallintamisen perusteella todennäköistä, mutta mitään selviä ennusteita ei voida tehdä.
- More intense windstorms would be consistent with modelling, though no clear predictions can be made.
Hirmumyrskyjen osuus kovimmista myrskyistä voi nousta 30 prosenttiin vuoteen 2100 mennessä.
Rising hurricane intensity could lead to a 30% rise in the most intense storms by 2100.
Viime vuosina useat uutiset äärimmäisistä sääilmiöistä ovat herättäneet levottomuutta.
Several headline events have piqued concern about extreme weather disasters in recent years.
Taloudelliset menetykset olivat ainakin 15 miljardia euroa;
Economic losses were at least €15 billion;
– kesän 2003 lämpöaalto aiheutti valtavan määrän kuolemantapauksia, ainakin 22 146 ihmisen kuolinsyy oli kuumuus.
- The heat wave in the summer of 2003 caused massive loss of life – the deaths of at least 22,146 people have been attributed to the heat.
Edellä mainitut tapaukset ovat tärkeimpiä esimerkkejä tämänkaltaisista onnettomuuksista Euroopassa.
While these events are the prime examples of their types in Europe, it should be borne in mind that other areas of the world fare far worse.
On kuitenkin pidettävä mielessä, että tilanne muualla maailmassa on paljon pahempi.
With a total of 6,700 flood-related deaths between 1993 and 2002 Europe is far outstripped by the devastating total in Asia: nearly 1.4 million people.
Luonnonkatastrofeissa menehtyneiden määrä Euroopassa on kuitenkin kaukana vastaavista määristä Aasiassa: vuosina 1993–2002 Euroopassa menehtyi 6 700 ihmistä tulvissa, kun vastaava luku Aasiassa oli lähes 1,4 miljoonaa; samana ajanjaksona myrskyjen seurauksena Euroopassa kuoli 6 655 ihmistä, kun myrskyjen kuolonuhrien määrä oli Pohjois- ja Etelä-Amerikassa 18 000 ja Aasiassa 275 000.
6,655 deaths attributed to European windstorms in that period are similarly dwarfed by 18,000 in the Americas and 275,000 in Asia.
Euroopan unioni perusti vuonna 2001 pelastuspalvelumekanismin, johon katastrofien koettelemat jäsenvaltiot saattoivat turvautua tilanteissa, joita ne eivät kyenneet yksin hallitsemaan.
In 2001 the European Union created a civil protection mechanism to tackle disasters whenever the countries affected were not able to bring them under control on their own.
Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tällaisten tilanteiden hoito kuuluu ensisijaisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle, mutta EU voi pyydettäessä puuttua aktiivisesti tilanteen hoitoon koordinoimalla apua ja huolehtimalla siitä, että tarvittavat varat, erityispelastusjoukot ja etsintävälineistö on ajoissa saatavilla.
In keeping with the subsidiarity principle, the management of such situations falls in the first instance on the country affected.
Jatkuvassa valmiustilassa olevan seuranta- ja tiedotuskeskuksen tehtäviin kuuluu hälytysviestien vastaanotto ja tukipyyntöjen kanavointi.
But when requested, the EU can play a more active and interventionist role, coordinating support and making available funding and specialist rescue and search equipment in good time.
Avustusryhmät vastaavat kulloisenkin tilanteen arvioinnista ja avustustoiminnan järjestelyä koskevasta paikallisviranomaisten kanssa tehtävästä yhteistyöstä.
The remit of the permanently operational Monitoring and Information Centre is to receive warnings and alerts and channel requests for support.
Näin meneteltiin useaan otteeseen kesällä 2005 niin Euroopassa kuin Euroopan ulkopuolella (USA:ssa ja Pakistanissa) tapahtuneissa katastrofeissa.
The help teams are responsible for assessing the situation and working with the local authorities on organising relief work, as happened various times in the summer of 2005, both within Europe and elsewhere (the USA and Pakistan).
Saatujen kokemusten perusteella ensisijaisena tavoitteena on nyt pidettävä varhaisvaroitusjärjestelmän luomista unohtamatta kuitenkaan muita tehtäviä, kuten tiedonvaihtokapasiteetin tehostamista.
The experience gathered shows that the priority must now be to create an early warning system, but without neglecting other tasks, and specifically that of building up information-exchange capacity.
Solidaarisuusrahasto, joka perustettiin Keski-Eurooppaa kesällä 2002 koetelleiden tulvien jälkeen (neuvoston asetus (EY) 2012/2002), ei vastannut sille asetettuihin odotuksiin, ja asetusta tarkistetaan parhaillaan.
Set up in the wake of the central European flooding of summer 2002 (Council Regulation (EC) 2012/2002), the Solidarity Fund has failed to live up to expectations and is currently under revision.
Mielenkiintoinen uudistus on mahdollisuus saada välittömästi osa korvaussummasta ennakkona, joka vähennetään sitten tukikelpoisten menojen loppusummasta.
Also of interest is the possibility of providing immediate access to part of the payments, which would then be deducted from the global process of eligibility assessment.
On kuitenkin valitettavaa, että solidaarisuusrahasto ei kata alueellisia katastrofeja.
However, it is to be regretted that regional-level disasters are excluded.
Euroopan unionilla on useita oikeudellisia välineitä luonnonkatastrofien ehkäisemiseksi ja hoitamiseksi, niiden seurausten ja kustannusten lievittämiseksi sekä niistä kärsineiden elämänlaadun kohentamiseksi.
The European Union has equipped itself with various legal mechanisms concerned with preventing and responding to natural disasters, so as to reduce their impact and costs, and improve the quality of life of those affected.
EU pyrkii tehostamaan pelastuspalveluun liittyviä toimiaan perustamalla sitä varten oman rahoitusvälineen sekä valmius- ja nopean toiminnan välineen vakavia hätätilanteita varten.
In the field of civil protection, the EU is seeking to reinforce its activity, equipping itself with its own financial instrument and establishing a Rapid Response Preparedness Instrument for Major Emergencies.
Uudella tulvien arviointia ja hallintaa koskevalla direktiivillä pyritään vähentämään tulvien riskejä, jotka liittyvät kansanterveyteen, ympäristöön, julkiseen ja yksityiseen omaisuuteen.
The aim of the new Directive on flood assessment and management is to reduce and manage flood-related risks in terms both of public health, the environment and the protection of public and private property.
Meneillään oleva EU:n solidaarisuusrahastoa koskevan säännöstön tarkistaminen (ja sen myötä aikaisemman lainsäädännön kumoaminen) antaa uuttaa toivoa siitä, että tätä rahastoa voidaan käyttää tehokkaasti luonnonkatastrofien koettelemien alueiden väestön auttamiseen.
The current revision of the EU Solidarity Fund (and the consequent rescinding of the earlier legislation) means that there are fresh hopes that this Fund will provide effective help to the populations of regions affected by natural disasters.
Jos ei ole poliittista tahtoa panna täytäntöön näitä monia EU:n antamia oikeudellisia välineitä, niillä ei voida vastata solidaarisesti luonnonkatastrofien yhteydessä syntyviin hälyttävimpiin ja suorastaan epätoivoisiin tilanteisiin.
But however extensive the battery of legal instruments adopted by the EU, only the political will to put them into practice will bring about a solidarity-based response to the most alarming and indeed desperate situations created by natural disasters.
Luonnonkatastrofit (tulipalot, kuivuus ja tulvat) – ympäristönäkökohdat
Natural Disasters (fires, droughts and floods) - environmental aspects
toimielinten sopimuksesta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta
on the Interinstitutional Agreement on budgetary discipline and sound financial management
EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖSEHDOTUS................................................................4
PROPOSAL FOR A EUROPEAN PARLIAMENT DECISION................................................4
PÄÄTÖKSEN LIITE: TOIMIELINTEN SOPIMUKSEN LUONNOS......................................8
ANNEX TO THE DECISION:....................................................................................................9
PERUSTELUJEN LIITTEET.....................................................................................................39
ANNEXES TO THE EXPLANATORY STATEMENT............................................................44
TYÖASIAKIRJA NRO 1 TALOUSARVIOTA KOSKEVASTA KURINALAISUUDESTA JA TALOUSARVIOMENETTELYN PARANTAMISESTA TEHDYSTÄ TOIMIELINTEN SOPIMUKSESTA 40
WORKING DOCUMENT N° 1 ON THE INTER-INSTITUTIONAL AGREEMENT ON BUDGETARY DISCIPLINE AND IMPROVEMENT OF THE BUDGETARY PROCEDURE 45
TYÖASIAKIRJA NRO 2 RAHOITUSNÄKYMIÄ VUOSIKSI 2007–2013 KOSKEVISTA KOMISSION UUSISTA EHDOTUKSISTA: ENSIMMÄISET HUOMAUTUKSET 48
WORKING DOCUMENT N° 2 ON THE COMMISSION'S NEW PROPOSALS ON THE FINANCIAL PERSPECTIVE 2007-2013: FIRST COMMENTS 53
TYÖASIAKIRJA NRO 3 EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄKOHDISTA NEUVOSTON KANSSA KÄYTÄVISSÄ NEUVOTTELUISSA 8.
WORKING DOCUMENT N° 3 ON EP KEY POINTS FOR THE NEGOTIATIONS WITH THE COUNCIL BASED ON THE EUROPEAN PARLIAMENT'S NEGOTIATING POSITION OF 8 JUNE 2005 65
TYÖASIAKIRJA NRO 5 TOIMIELINTEN VÄLISESTÄ SOPIMUKSESTA MOITTEETTOMASTA VARAINHOIDOSTA, OSA III UUDISTUKSET – ESITTELIJÄN KOMMENTIT KOMISSION TYÖASIAKIRJASTA KOM(2006)0075 74
WORKING DOCUMENT N° 5 ON THE INTERINSTITUTIONAL AGREEMENT ON SOUND FINANCIAL MANAGEMENT, PART III REFORMS - RAPPORTEUR'S COMMENTS ON THE COMMISSION WORKING DOCUMENT COM(2006)75 79
TYÖASIAKIRJA NRO 6 UUSISTA RAHOITUSVÄLINEISTÄ – EUROOPAN INVESTOINTIPANKKIRYHMÄN TEHTÄVÄ 80
WORKING DOCUMENT N° 6 ON NEW FINANCIAL INSTRUMENTS - THE ROLE OF THE EUROPEAN INVESTMENT BANK GROUP 85
TYÖASIAKIRJA NRO 7 MOITTEETONTA VARAINHOITOA KOSKEVASTA TOIMIELINTEN SOPIMUKSESTA
WORKING DOCUMENT N° 7 ON THE INTERINSTITUTIONAL AGREEMENT ON BUDGETARY DISCIPLINE SOUND FINANCIAL MANAGEMENT 91
ulkoasiainvaliokunnaN lausunto ....................................................................109
OPINION OF THE COMMITTEE ON FOREIGN AFFAIRS...............................................112
kehitysyhteistyövaliokunnaN lausunto .......................................................112
OPINION OF THE COMMITTEE ON DEVELOPMENT....................................................115
talousarvion valvontavaliokunnaN LAUSUNTO ........................................115
OPINION OF THE COMMITTEE ON BUDGETARY CONTROL......................................118
aluekehitysvaliokunnan LAUSUNTO ..................................................................119
OPINION OF THE COMMITTEE ON REGIONAL DEVELOPMENT................................122
maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnaN LAUSUNTO .123
OPINION OF THE COMMITTEE ON AGRICULTURE AND RURAL DEVELOPMENT.125
kalatalousvaliokunnaN LAUSUNTO ...................................................................128
OPINION OF THE COMMITTEE ON FISHERIES..............................................................130
kulttuuri- ja koulutusvaliokunnaN LAUSUNTO ..........................................131
OPINION OF THE COMMITTEE ON CULTURE AND EDUCATION..............................133
kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnaN LAUSUNTO 136
OPINION OF THE COMMITTEE ON CIVIL LIBERTIES, JUSTICE AND HOME AFFAIRS 138
– ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 272 artiklan,
– having regard to the EC Treaty, and in particular Article 272 thereof,
Hyväksytyt tekstit 8.6.2005, P5_TA(2005)0224 . ,
Texts Adopted, 8.6.2005, P6_TA(2005)0224 . ,
– ottaa huomioon 1. joulukuuta 2005 antamansa päätöslauselman talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdystä toimielinten välisestä sopimuksesta
– having regard to its resolution of 1 December 2005 on the Interinstitutional Agreement on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure
Hyväksytyt tekstit 1.12.2005, P5_TA(2005)0453 . ,
Texts Adopted, 1.12.2005, P6_TA(2005)0453 . ,
– ottaa huomioon 18. tammikuuta 2006 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston kannasta rahoitusnäkymistä ja toimielinten sopimuksen 2007–2013 uusimisesta
– having regard to its resolution of 18 January 2006 on the European Council's position on the Financial Perspective and the renewal of the Interinstitutional Agreement 2007-2013
Hyväksytyt tekstit 18.1.2006, P5_TA(2006)0010 . ,
Texts Adopted, 18.1.2006, P6_TA(2006)0010 . ,
– ottaa huomioon komission valmisteluasiakirjan "Ehdotus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdyn toimielinten sopimuksen uusimisesta" ( KOM(2004)0498 ),
– having regard to the Commission working document: Proposal for renewal of the Interinstitutional agreement on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure ( COM(2004)0498 ),
– ottaa huomioon komission valmisteluasiakirjan "Toimielinten väliset neuvottelut: ehdotus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdyn toimielinten sopimuksen uusimisesta" ( KOM(2006)0075 ),
– having regard to the Commission working document: Contribution to the Interinstitutional negotiations on the proposal for renewal of the Interinstitutional agreement on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure ( COM(2006)0075 ),
– ottaa huomioon komission valmisteluasiakirjan "Tarkistettu ehdotus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdyn toimielinten sopimuksen uusimisesta" ( KOM(2006)0036 ),
– having regard to the Commission working document: Revised proposal for renewal of the Interinstitutional agreement on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure ( COM(2006)0036 ),
– ottaa huomioon komission 26. helmikuuta 2004 antaman tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille nimeltä "Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen: Politiikan haasteet ja mahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007–2013" ( KOM(2004)0101 ) ja komission 14. heinäkuuta 2004 antaman tiedonannon nimeltä "Rahoitusnäkymät 2007–2013" ( KOM(2004)0487 ) sekä komission 12. huhtikuuta 2005 antaman valmisteluasiakirjan nimeltä "Tekniset mukautukset komission ehdotukseen monivuotiseksi rahoituskehykseksi 2007–2013" ( SEC(2005)0494 ),
– having regard to the Communications from the Commission to the Council and the European Parliament of 26 February 2004 entitled "Building our common future: Policy challenges and budgetary means of the Enlarged Union 2007-2013" ( COM(2004)0101 ) and of 14 July 2004 entitled "Financial Perspectives 2007-2013" ( COM(2004)0487 ) and to the Commission working document of 12 April 2005 entitled "Technical adjustments to the Commission proposal for the multiannual financial framework 2007-2013" ( SEC(2005)0494 ),
– ottaa huomioon 18. lokakuuta 2005 annetun yhteisen julkilausuman suuntaviivoista vuosien 2007–2013 monivuotiseen rahoituskehykseen liittyville lainsäädäntöehdotuksille,
– having regard to the joint declaration on guidelines for legislative proposals related to the 2007-2013 multi-annual financial framework agreed on 18 October 2005,
– ottaa huomioon 15.–16. joulukuuta 2005 pidetyn Eurooppa-neuvoston päätelmät (CADREFIN 268),
– having regard to the conclusions of the European Council of 15-16 December 2005 (CADREFIN 268),
– ottaa huomioon 23. tammikuuta 2006, 21. helmikuuta 2006 ja 4. huhtikuuta 2006 pidetyt kolmikantaneuvottelut,
– having regard to the trialogues of 23 January 2006, 21 February 2006, 21 March 2006 and 4 April 2006,