natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tarkistus koskee poikkeusehdotusta jalostukseen tarkoitetun tomaatin tukeen SAPS-järjestelmän määrärahoista jäsenvaltioille, jotka kyseistä järjestelmää soveltavat (Asetuksen (EY) 1782/2003 uusi 143 b artikla).
The amendment concerns the proposed exclusion of payments in respect of tomatoes for processing from the SAPS budget allocation for Member States applying this system (new Article 143b Regulation (EC) 1782/2003).
Muutos on talousarvion kannalta neutraali ja koskee vain jo hyväksyttyjen varojen osoittamista tiettyyn tarkoitukseen.
The change is neutral in budgetary terms and concerns only the earmarking of funds for which provision is already made.
2010 ja sitä seuraavat vuodet 4 840,413
2010 and subsequent years 4 840 413
2010 ja sitä seuraavat vuodet 4 877,771
2010 and subsequent years 4 877 771
Espanjalle myönnettävä 37,5 miljoonan euron lisäys johtuu sitrusalalle annettavien tukien tasapuolisemmasta jaosta tuottajajäsenvaltioiden välillä.
This increase of EUR 37.5 m for Spain would derive from a fairer distribution of the aid for citrus fruit among the producer Member States.
Näiden kahteen tarkoitukseen soveltuvien tuotteiden, kuten sitrushedelmien, jalostukseen tarkoitettujen määrärahojen jako on muutettava oikeudenmukaisemmaksi.
It is necessary to undertake a fairer redistribution of the funds for processing double-use products such as citrus fruit.
Hedelmät ja vihannekset – strateginen ala taloudellisista, alueellisista ja kansanterveydellisistä syistä
Fruit and vegetables, a strategic sector for economic, regional and public-health reasons
Hedelmien ja vihannesten osuus on 16,6 prosenttia 25 jäsenvaltion EU:n koko maataloustuotannosta.
Fruit and vegetables account for 16.6% of total end agricultural output in the EU-25.
Samana ajanjaksona EU:ssa tuotettiin keskimäärin 66 miljoonaa tonnia vihanneksia, ja Italia oli alan suurin tuottaja (24 prosenttia kokonaistuotannosta), toiseksi suurin oli Espanja (19 %) ja kolmanneksi Ranska (12 %)
Over the same period it produced an average of 66 million tonnes of vegetables, with Italy as the main producer (24% of total production), followed by Spain (19%) and France (12%)
Lähde: European Commission " Major Features of the sector of fresh fruits and vegetables in the EU ", April 2006. .
Data taken from the Commission survey ‘Major Features of the sector of fresh fruits and vegetables in the EU’ , April 2006. .
Bulgarian ja erityisesti Romanian liittyminen EU:hun on kasvattanut hedelmä- ja vihannesalan tuotantoa 1,1 miljoonalla tonnilla vuodessa.
The accession of Bulgaria and especially Romania have increased the sector’s production by a further 1.1 million tonnes per year.
Kahdenkymmenenseitsemän jäsenvaltion EU on nykyään maailman kolmanneksi suurin hedelmien ja vihannesten tuottaja Kiinan (35 %) ja Intian (10 %) jälkeen.
The EU-27 is currently the third largest producer of fruit and vegetables in the world with 8.3% of the total, after China (35%) and India (10%).
(Yhteisön sisäinen ja ulkoinen ) kauppa kattaa 32,6 prosenttia tuoreiden vihannesten tuotannosta ja 54,5 prosenttia tuoreiden hedelmien (trooppisia hedelmiä lukuun ottamatta) tuotannosta, mikä lisää uskoa kaupan lisääntyvään merkitykseen alan kehitykselle.
Trade (intra- and extra-Community) represents 32.6% of production of fresh vegetables and 54.5% of fresh fruit (excluding tropical fruit), which demonstrates the growing importance of trade for the sector’s development.
Yhteisön markkinat ovat tärkein kohde vihannesten osuuden ollessa 86 prosenttia ja hedelmien (sitrushedelmät mukaan lukien) 65 prosenttia.
The Community market is the prime destination, with 86% of vegetable imports and 65% of fruit imports (including citrus fruit).
Sen lisäksi, että hedelmä- ja vihannesalan merkitys on huomattava koko yhteisön maatalousalalle, alalle on tunnusomaista sen suuri monimuotoisuus .
However, apart from their economic importance for European agriculture as a whole, one of the characteristics of fruit and vegetables is their great diversity .
Siihen perustuu alan huomattava joustavuus ja toissijaisuuden periaatteen noudattaminen, joka myös tunnustetaan YMJ:n uudistamista koskevassa ehdotuksessa ja johon käsitykseen myös esittelijä yhtyy.
This is in fact the justification for the great degree of flexibility or subsidiarity allowed for in the CMO reform proposal, rightly in your rapporteur’s view.
Ensinnäkin on olemassa monia erilaisia tuotteita (jotka saavat suurempia tai pienempiä yhteisön tukia), viljelytapoja (yksivuotisia ja monivuotisia viljelmiä sekä kasvihuoneviljelyä) ja tuotantoja (biologinen, integroitu jne.).
Firstly, there is a great degree of heterogeneity as regards products (with greater or lesser Community support and protection), cultivation methods (annual, permanent, greenhouse, etc.) and production methods (organic, integrated, etc.).
Toiseksi on olemassa yhä useampia kulutustapoja (kotona tai kodin ulkopuolella, tuoreet elintarvikkeet, einekset ja jalosteet).
In turn, forms of consumption are becoming increasingly diverse (inside and outside the home, fresh products, ready-to-eat products, processed products, etc.).
On myös erilaisia kaupan pitämisen muotoja (muun muassa suoramyynti, erikoistunut vähittäismyynti, tukkumyynti, suurmyymälät).
Marketing methods also vary (direct sale, specialised retailers, wholesale, superstores, etc.).
Maataloudessa on myös hyvin erilaisia rakenteita riippuen tilojen koosta ja tuottavuudesta, erikoistumisesta ja siitä, käytetäänkö palkkatyövoimaa ja kuinka järjestäytyneitä tuottajat ovat, sekä kaupallisesta integraatiosta.
And there is a wide variation in agricultural structures , depending on the size and productivity of farms, their degree of specialisation, their dependence on paid labour, and levels of organisation among producers and commercial integration.
Lopuksi hedelmä- ja vihannestuotannon alueellinen merkitys vaihtelee huomattavasti, eritoten Etelä-Euroopan alueilla
Finally, the regional importance of fruit and vegetables also varies widely, and in some regions, particularly in southern Europe, the sector accounts for more than 30% of total agricultural output
Algarve (Portugal); Andalusia, Kanariansaaret, Valencia, Murcia ja La Rioja (Espanja); Korsika, Languedoc-Roussillon ja Provence-Alpes-Côte d'Azur (Ranska); käytännöllisesti katsoen koko Etelä-Italia (Sisilia, Sardinia, Calabria, Basilicata, Puglia, Campania, Lazio, Abruzzo); Borsod-Abaúj-Zemplen (Unkari); Kent ja Lincolnshire (Yhdistynyt kuningaskunta); Zuid-Holland (Alankomaat); Kreikan, Kyproksen ja Maltan alue kokonaisuudessaan. , joiden hedelmä- ja vihannestuotannon osuus on yli 30 prosenttia koko maataloustuotannosta.
In the Algarve (Portugal); in Andalusia, the Canaries, the Community of Valencia, Murcia and La Rioja (Spain); in Corsica, Languedoc-Roussillon and Provence-Alpes-Côte d’Azur (France); in virtually the whole of southern Italy (Sicily, Sardinia, Calabria, Basilicata, Puglia, Campania, Lazio and Abruzzo); in Borsod-Abaúj-Zemplen (Hungary); in Kent and Lincolnshire (United Kingdom); in Zuid-Holland (Netherlands); and throughout the territory of Greece, Cyprus and Malta. .
Tämä korkea alueellisen erikoistumisen aste tekee kyseisistä alueista hyvin haavoittuvia tulokriiseille, ja tämä tekijä olisi otettava ensisijaisesti huomioon uuden YMJ:n laatimisessa, erityisesti sellaisten uusien tuottajien markkinoille tulemisen helpottamisessa, joille myönnetään tilatukea tuotteista, joista saatiin aikaisemmin muunlaisia tukia.
This high degree of regional specialisation makes the regions concerned highly vulnerable to income crises and must be a crucial factor to be taken into account when shaping a new CMO, particularly as regards facilitating the entry of new producers who will continue to receive single payments for other production declared in the past.
Hedelmien ja vihannesten kysynnän väheneminen EU:ssa viime vuosina on ehkä tärkein merkille pantava asia, mikä on erityisen hämmästyttävää, kun otetaan huomioon yleinen käsitys tasapainoisen ruokavalion tärkeydestä ja ensisijaisesta merkityksestä kroonisten sairauksien ehkäisyssä.
From the point of view of demand , the main element to be highlighted in recent years is probably the decline in the consumption of fruit and vegetables in the EU, which is particularly surprising bearing in mind the general consensus on the importance of a balanced diet and its crucial role in preventing chronic diseases.
Hedelmien ja vihannesten keskimääräinen kulutus on edelleen huomattavasti alle WHO:n ja ravitsemusasiantuntijoiden suositusten (noin 400 grammaa päivässä)
Average levels of consumption of fruit and vegetables remain far below the levels recommended by the WHO and nutritional experts (around 400 grams per day)
Public Health Nutrition, 4:35-43; WHO (2003): Diet, Nutrition and the prevention of Chronic Diseases.
Public Health Nutrition, 4:35-43; WHO (2003): Diet, Nutrition and the prevention of Chronic Diseases.
Tämän kehityksen perusteella voidaan tehdä se johtopäätös, että kansalliset ja yhteisön laajuiset aloitteet hedelmien ja vihannesten kulutuksen kasvattamiseksi ovat epäonnistuneet ja että ne olisi laadittava uudelleen perusteellisemmin ja kohdennettava paremmin kuluttajalähtöisesti.
In the light of these developments, it might be concluded that the initiatives to promote the consumption of fruit and vegetables launched at national and Community level have failed and need to be thoroughly redesigned, with a greater degree of segmentation according to target groups.
On selvää, että kulutuksen määrä jossakin maassa riippuu sosiaaliryhmästä ja iästä.
Evidently, consumption in any given country depends on age and social class.
Kaikissa EU:n maissa tehdyt haastattelut osoittavat, että matalatuloisissa kotitalouksissa käytetään vähiten hedelmiä ja vihanneksia
Surveys in all the EU countries show that low-income households consume the lowest amounts of fruit and vegetables
Useissa Euroopan maissa hedelmien ja vihannesten kulutuksen olisi kaksinkertaistuttava kansanterveydellisiin syihin perustuvien tavoitteiden saavuttamiseksi.
In many European countries, consumption would have to double in order to reach the desired public-health objectives.
Komissio on tunnustanut yksiselitteisesti hedelmien ja vihannesten merkityksen terveellisen ruokavalion kannalta ylipainoisuuden, lihavuuden ja kroonisten sairauksien ehkäisemisessä
The Commission has explicitly recognised the importance of fruit and vegetables in achieving a healthy diet that will prevent overweight, obesity and chronic diseases
On kuitenkin huolehdittava siitä, etteivät tällaiset kiitettävät aikomukset jää pelkäksi sanahelinäksi vaan konkretisoituvat tosiasiallisiksi toimiksi uudessa YMJ:ssä siten, että hedelmien ja vihannesten käyttö tulee houkuttelevammaksi ja että ne ovat helposti saatavilla kaikille väestöryhmille, varsinkin kaikkein nuorimmille.
However, it remains to be seen whether such good intentions will continue to exist only on paper, or whether they will be put into practice as part of effective measures within the new CMO to make fruit and vegetables more attractive and available to all sections of the population, particularly the youngest.
Herkkä ala, joka kärsii rakenteellisista ongelmista ja on yhä kasvavan ulkoisen ja jakeluun liittyvän paineen alla
A fragile sector, with structural problems, exposed to growing outside and distribution-related pressure
Vaikka EU:n hedelmä- ja vihannestuotanto on merkittävä ja se on maailman toiseksi suurin viejä (11 % koko kaupasta ja USA:n jälkeen 17 prosentin osuus), EU:n vihannesten ja hedelmien kauppatase on alijäämäinen.
Despite its significant production and its position as the world’s second largest exporter (with 11% of total trade, after the United States, with 17%), the EU has a negative trade balance in fruit and vegetables.
EU:n markkinat ovat kulutus- ja tulotasonsa vuoksi EU on hyvin houkutteleva markkina ja on nykyään johtavahedelmien ja vihannesten tuoja maailmassa: EU:n osuus on 25 prosenttia hedelmien ja vihannesten kokonaistuonnista, seuraaviksi tulevat USA (20 %), Japani (12 %) ja Kanada (6 %).
Its levels of consumption and income make it a highly attractive market, and it is now already in the lead as regards world imports of fruit and vegetables, with more than 25% of the total, followed by the United States (20%), Japan (12%) and Canada (6%).
Tuonti, erityisesti hedelmien tuonti kolmansista maista, EU:hun kasvaa paljon nopeammin kuin vienti, mikä johtaa vähitellen kaupatakseen alijäämäisyyden kasvamiseen: tuoreiden vihannesten kaupan alijäämä oli 90-luvun lopulla 200 miljoonaa euroa ja vuonna 2005 se oli jo yli 500 miljoonaa euroa ja hedelmien (trooppisia hedelmiä lukuun ottamatta) kaupan alijäämä kasvoi 6,5 miljardista eurosta 8,8 miljardiin euroon samalla ajanjaksolla.
European imports from third countries are growing much more quickly than are exports, particularly for fruit, and this is leading to a gradual deterioration in the balance of trade: for fresh vegetables the trade deficit has risen from EUR 200 million in the late 1990s to more than EUR 500 million in 2005; and for fruit (excluding tropical fruit) the negative balance rose from 6.5 to 8.8 billion over the same period.
Kyseinen tilanne selittyy eteläisen pallonpuoliskon maiden (muun muassa Uusi Seelanti, Etelä-Afrikka, Chile ja Argentiina) ja eteläisten Välimeren maiden (esimerkiksi Turkki ja Marokko) tuonnin kasvulla; tätä tuontia tuetaan säännöllisesti etuuskohtelulla.
The reasons for this can be found in growing imports of produce from the Southern Hemisphere (New Zealand, South Africa, Chile, Argentina, etc.) and Southern Mediterranean countries (such as Turkey and Morocco), regularly supported by trade preferences.
Yhä voimakkaampi ulkoinen kilpailu alalla, jonka YMJ on ainoastaan sisäisen tuen varassa (4,1 % budjettikohdasta 1 a varainhoitovuonna 2005) ja jonka tasapaino riippuu olennaisesti tulohintojen vaikutuksesta, pahentaa jatkuvaa tuottajahintojen laskua.
This increased external competition in a sector with a CMO with very little internal support (4.1% of Heading 1a in the 2005 financial year), and whose stability substantially depends on the effectiveness of entry prices, is helping to worsen the constant decline in producer prices.
Tämä selittyy useiden tekijöiden summalla: tuotteiden pilaantuvuus ja sääriippuvuus, mikä näkyy voimakkaissa hintojen vaihteluissa; edellä mainittu kysynnän laantuminen, johon vaikuttaa lisäksi voimakas kausivaihtelu ja nopea ruokailutapojen muutos (ulkona syöminen, einekset, pikaruoka jne.), mikä merkitsee asteittaista jokapäiväisten hedelmien ja vihannesten korvaamista muilla tuotteilla ja myötävaikuttaa siten kotimaisen tuotannon määrän kasvuun jo ennestään täysillä markkinoilla.
The reason lies in the combined effect of various factors: the perishable nature of produce and its high sensitivity to climatic variations, which leads to marked price fluctuations; stagnant demand, already noted above, which is also subject to strong seasonal variations and a rapid change in dietary habits (eating out, prepared foodstuffs, fast food, etc.), which translates into a gradual replacement of daily consumption of fruit and vegetables with other products; and finally, the impact of a constant increase in domestic production on markets which are already mature and saturated.
Näin syntynyt markkinoiden epätasapaino johtaa yhä useampien tilojen kannattavuuden laskuun.
The resulting market imbalances are leading to in a loss of profitability affecting a growing number of farms.
Käytettävissä olevien nykyisten YMJ:n mekanismien avulla ei ole mahdollista ennakoida ja/tai säännellä niitä usein toistuvia tulokriisejä , joista monet hedelmien ja vihannesten tuottajat kärsivät.
In this context, it should be noted that the mechanisms provided by the current CMO are unable to anticipate and/or regulate the recurrent income crises affecting many fruit and vegetable producers.
Koska niihin ei sovelleta suoria tukia niin kuin muihin tuotannonaloihin, markkinatoimenpiteillä (liian ankarat markkinailtapoistamishinnat) ja tuottajaorganisaatioiden toimintaohjelmiinsa sisällyttämillä toimilla ei ole kyetty vastamaan vakaviin kriisitilanteisiin.
In the absence of direct payments such as those received by other sectors, market interventions (with excessively rigid withdrawal prices) and actions by producer organisations as part of their operational programmes are proving incapable of tackling serious crisis situations.
Hedelmä- ja vihannesalan tulokriisit ovat kärjistyneet alan erityispiirteiden, kuten vaikeiden rakenteellisten epäkohtien vuoksi, joita ei edes YMJ ole pystynyt ratkaisemaan.
Moreover, the income crises in the fruit and vegetable sector are being exacerbated by the specific features of the sector and its severe structural handicaps , which the CMO has also failed to resolve.
Näitä epäkohtia ovat kustannusten kohoaminen, muun muassa jäljitettävyyttä, kaupan pitämistä ja työvoimaa koskevien kasvavien vaatimusten vuoksi, alan voimakas riippuvuus palkkatyövoimasta erityisesti sadonkorjuun jälkeisissä työvaiheissa, mikä johtaa kilpailun vääristymiseen sisämarkkinoilla yhtenäisen yhteisönlaajuisen sosiaali- ja verotuslainsäädännön puuttumisen vuoksi; liiallinen suuntautuminen sisämarkkinoihin, mikä lisää, kuten jo edellä mainittiin, ulkoa tulevaa kilpailua; pientilojen suuri määrä erityisesti etelässä ja hedelmäalalla ja lopuksi kaikista tarjonnan keskittämiseen liittyvistä saavutuksista huolimatta tuotantoalan voimakas kaupallinen hajautuminen, mikä merkitsee neuvotteluaseman heikentymistä suhteessa erittäin keskittyneeseen jakelualaan, jolla suurten kauppaketjujensa ja jakelukeskustensa vuoksi ole enää mitään funktiota tuottajan ja kuluttajan välisenä linkkinä ja joka määrää siten hinnanmuodostuksen koko elintarvikeketjussa.
The chief handicaps include: rising costs, particularly those resulting from expanding requirements as regards traceability, marketing and labour; in addition, the high degree of dependence on paid labour, particularly for harvesting and post-harvest handling, which, in the absence of social and fiscal harmonisation at Community level, leads to distortions of competition within the single market; the excessive orientation towards internal markets which are facing growing competition from outside; the predominance of small farms, particularly in the south and in the fruit sector: and finally, despite the progress achieved as regards concentrating supply, a still high degree of commercial fragmentation in the productive sector, which is unable to negotiate on equal terms with a highly concentrated distribution that, thanks to superstores and their purchasing centres, has ceased to be simply a link between the producer and the end consumer and has become the main price-setter all along the chain.
Kuluttajien etujen tärkeimpinä takaajina esiintyvät kansainvälistyneet halpakauppaketjut valvovat markkinointikanavia kansallisten ja yhteisön rajojen sisä- ja ulkopuolella hankintakeskustensa ja logistiikkajärjestelmiensä kautta.
Adopting the role of the main guarantor of consumers’ interests, large-scale distribution, already operating on an international scale, controls marketing channels inside and outside national and Community borders with its purchasing centres and logistics platforms.
Hedelmien ja vihannesten vähittäiskaupasta 70–90 prosenttia on nykyään suurten kauppaketjujen hallinnassa Saksassa, Ranskassa, Alankomaissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Skandinavian maissa.
At present, between 70 and 90% of the retail trade in fruit and vegetables is already in the hands of superstores in Germany, France, the Netherlands, the United Kingdom and the Scandinavian countries.
Myös Etelä-Euroopassa samansuuntainen kehitys on ollut nopeaa viime vuosina, vaikka prosenttiosuudet ovat edellä mainittuihin maihin verrattuna alhaisempia.
Even though the percentages are lower in southern Europe, there has been a similar rapid development in the past few years.
Uusissa jäsenvaltioissa voidaan havaita sama kehitys, vaikka suuret kauppaketjut ovat hiljattain, 90‑luvun puolivälistä alkaen, saaneet siellä enemmän sijaa.
Despite being relatively recent, the same scenario has been developing in the new Member States since the second half of the 1990s.
Tuloksena on ollut asteittainen tukkualan katoaminen, ja siitä on tullut toisen luokan toimija, pienten perinteisten myymälöiden markkinaosuuden jatkuva pienentyminen ja lopuksi jatkuva tuottajaorganisaatioihin kohdistuva paine, jotta ne suostuisivat ankarien hankintasopimusten tekoon ilman, että niille taataan hintoja, jotka puolestaan kattaisivat tuotantokustannusten kohoamisen.
The result has been the gradual exclusion of the wholesale sector, which is becoming a second-class intermediary, a growing loss of market share for small traditional outlets and, finally, incessant pressure on producer organisations to subject themselves to strict supply contracts without being guaranteed prices that will enable them to cover rising production costs in return.
Ostovoimansa ansiosta suuret kauppaketjut pystyvät muuttamaan kaupan käytäntöjä korkealla kysynnällään, toimitusten täsmällisyydellä, ennalta määrätyillä ja pysyvillä laatustandardeilla, laajalla ja vaihtelevalla tuotevalikoimalla, joita koskevat yhä laajemmat markkinointikalenterit, ja lopuksi useiden liitännäispalvelujen tarjonnan takaamisella.
Thanks to its purchasing power, large-scale distribution is also succeeding in changing standard commercial practices with its demands for large volumes, punctual deliveries, constant predetermined quality standards, a vast and highly differentiated range of products with increasingly broad marketing calendars and, finally, guaranteed supply of a whole series of related services.
Suurille kauppaketjuille hedelmät ja vihannekset ovat tärkeitä tuotteita, koska niiden avulla ne voivat soveltaa eriyttämisstrategioitaan ja siten säännellä kuluttajien käyntejä myymälöissä.
Fruit and vegetables are very important products for superstores since they enable them to apply their differentiation strategies and thereby regulate the frequency of visits to their outlets.
Tässä yhteydessä on syytä mainita tuotanto- ja kuluttajahintojen erilainen kehitys .
In this context, attention should be drawn to the different trends in producer prices and consumer prices .
Hedelmien ja vihannesten hinnat määräytyvät periaatteessa markkinoiden mukaan ja riippuvat lopulta tarjonnan ja kysynnän välisestä tasapainosta.
In principle, fruit and vegetable prices are set by market rates and depend on the balance between supply and demand.
Niiden suuri epävakaus johtuu kasvukaudella olleista säävaihteluista, tuotteiden välisestä kilpailusta, ulkoisten tuotantojen läsnäolosta sekä myynninedistämistoimista, joita jakeluketjut päättävät käynnistää.
This is the reason for their great instability, depending on climatic conditions at the time, competition or overlapping between products, the presence of outside produce and even marketing promotion campaigns launched by distribution chains.
Maataloustuotteiden tuotantokustannusten osuus on yhä pienempi kaupan saatettujen lopputuotteiden hinnoissa.
The prices of agricultural products represent an increasingly small share of the total production costs of the final food put on sale.
Jalostus-, markkinointi- ja jakelukustannuksilla on yhä suurempi merkitys, mikä selittää osin kyseisten osatekijöiden heikon keskinäisen yhteyden.
Processing, marketing and distribution costs are growing in importance, which helps to explain the low degree of correlation observed at aggregate level.
Hedelmä- ja vihannesalan yhteisen markkinajärjestelyn (YMJ) uudistamista koskeva ehdotus ja esittelijän kanta
The proposal for reforming the CMO for fruit and vegetables and the rapporteur’s views
Euroopan parlamentti hyväksyi äskettäin kaksi hedelmä- ja vihannesalaa koskevaa päätöslauselmaa, jotka pohjautuivat kahteen komission kertomukseen neuvostolle ja Euroopan parlamentille
Parliament recently had an opportunity to adopt two resolutions on the fruit and vegetable sector based on the corresponding reports from the Commission to the Council and the European Parliament