natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– talouden rakenteet, rakennemuutos , alojen väliset suhteet ja tuottavuuskysymykset, mukaan luettuina palvelusektorin rooli, palveluiden ulkoistaminen, tieto- ja viestintäteknologia, rahoituksen rooli, demografiset tekijät, kysyntä sekä pitkän aikavälin muutosprosessit;
- Economic structures, structural change, intersectoral relations and productivity issues, including the role of the services sector , outsourcing of services, information and communications technology, finance, demographics, demand and the processes of long-term change.
Alojen väliset suhteet ovat nykyisessä globaalistuneessa maailmassa yhä tiiviimmät eikä niitä voida jättää mainitsematta talouden rakenteiden yhteydessä.
Intersectoral relations are ever more important in today's globalised world, and should not be excluded where economic structures are mentioned.
Sama koskee myös palveluiden ulkoistamista ja tieto- ja viestintäteknologiaa, joita ilman nykyisiä talousjärjestelmiä ei voi ymmärtää.
The same applies to the outsourcing of services and information and communications technology, without which the present economic systems would be inconceivable.
Liite I, 8 Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet, Toimet, Kasvu, työllisyys ja kilpailukyky osaamisyhteiskunnassa, 1 kohta, 3 luetelmakohta
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', first heading ('Growth, employment and competitiveness in a knowledge society'), paragraph 1, indent 3
– institutionaaliset ja politiikkaan liittyvät kysymykset, kuten makrotalouspolitiikka, työmarkkinat, institutionaaliset toimintaympäristöt sekä politiikan yhtenäisyys ja koordinointi.
– Institutional and policy questions, including macroeconomic policy, labour markets, institutional contexts, and policy coherence and coordination.
– institutionaaliset ja politiikkaan liittyvät kysymykset, kuten makrotalouspolitiikka, työmarkkinat, kansalliset ja alueelliset sosiaaliturvajärjestelmät, institutionaaliset toimintaympäristöt , tieteellisen tietämyksen muuttuva rooli politiikan laadinnassa sekä politiikan yhtenäisyys ja koordinointi.
– Institutional and policy questions, including macroeconomic policy, labour markets, social and welfare systems, national and regional institutional contexts, the changing role of scientific expertise in the policy-making process and policy coherence and coordination.
Liite I, 8 Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet, Toimet, Keskeiset yhteiskunnalliset kehityssuuntaukset ja niiden seuraukset, 1 kohta, 1 a luetelmakohta (uusi)
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', third heading ('Major trends in society and their implications'), paragraph 1, indent 1 a (new)
– Kaupunkitutkimuksen kehittäminen tarkoituksena ymmärtää paremmin temaattista (ympäristö, liikenne, sosiaaliset kysymykset, talous, väestö) ja alueellista (kaupungit, alueet) vuorovaikutusta kaupungeissa ja kehittää innovatiivisia suunnittelumekanismeja kysymysten käsittelemiseksi integroidulla ja kestävällä tavalla ja innovatiivisia hallintoprosesseja kansalaisten osallistumisen sekä julkisten ja yksityisten toimijoiden välisen yhteistyön lisäämiseksi, ymmärtää paremmin Euroopan kaupunkien asemaa maailmanlaajuisesti (kaupunkien kilpailukyky) ja tukea paikallisviranomaisia sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantamiseksi ja syrjäytymisen torjumiseksi kaupungeissa, joissa epätasa-arvo kasvaa talouskasvusta huolimatta.
– Developing urban research to better understand thematic (environment, transport, social, economic, demographic ) and spatial (urban, regional) interactions in the city and to develop, first, innovative planning mechanisms to address the issues in an integrated and sustainable manner and, second, urban governance, the development of innovative instruments and approaches to enhance citizens' participation and cooperation between public and private actors, to understand better the roles of European cities in a global context (urban competitiveness), to support local authorities in improving social cohesion and fighting exclusion in cities where inequalities grow despite economic development.
Liite I, 8 Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet, Toimet, Keskeiset yhteiskunnalliset kehityssuuntaukset ja niiden seuraukset, 1 kohta, 3 a ja 3 b luetelmakohta (uusi)
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', third heading ('Major trends in society and their implications'), paragraph 1, indents 3 a and 3 b (new)
– Kaupunkien kilpailukyky; Euroopan kaupunkien rooli maailmanlaajuisesti, aluepolitiikat yhteenkuuluvuuden parantamiseksi.
- Urban competitiveness: the role of European cities in a global context, local policies to improve cohesion.
– Kaupunkitutkimus: keskittyminen temaattiseen (ympäristö, liikenne, sosiaaliset ja taloudelliset kysymykset, väestö) ja alueelliseen vuorovaikutukseen kaupungeissa, integroitujen ja kestävien hallintoprosessien kehittämiseksi.
- Urban research: focusing on thematic (environment, transport, social, economic, demographic) and spatial interactions in the city to develop integrated and sustainable governance processes.
Komission ehdotuksessa ei edellytetä erityistä kaupunkisuunnittelun tutkimusta, vaikka enemmistö EU:n kansalaisista asuu kaupungeissa.
The Commission proposal does not foresee any specific research in the area of urban development while the majority of EU citizens live in cities.
Tämän tarkistuksen tavoitteena on tällaisen kaupunkeja koskevan tutkimuksen palauttaminen.
The aim of this amendment is to reintroduce this kind of research on the urban dimension.
Kun otetaan huomioon viimevuotiset mellakat Ranskan lähiöissä, on tarpeen sisällyttää tällainen tutkimus puiteohjelmaan.
Given the riots in the French suburbs last year it is necessary to have this kind of research included within the framework programme.
Liite I, 8 Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet, Toimet, Keskeiset yhteiskunnalliset kehityssuuntaukset ja niiden seuraukset, 1 kohta, 3 c luetelmakohta (uusi)
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', third heading 'Major trends in society and their implications', paragraph 1, indent 3 c (new)
– tutkimukset kulttuurin, kulttuuriperinnön, luovan alan ja kulttuurialan vaikutuksesta sosioekonomiseen kehitykseen ja työmarkkinoihin.
- Studies into the impact of culture, the cultural heritage and creative and culture-oriented industries on socio-economic development and the employment market.
– konfliktit, niiden syyt ja niiden ratkaisu; turvallisuuden ja epävakautta aiheuttavien tekijöiden, kuten köyhyyden, rikollisuuden, ympäristön huonontumisen ja resurssien niukkuuden, välinen suhde; terrorismi, sen syyt ja seuraukset; turvallisuuteen liittyvät politiikat, turvattomuuteen liittyvät käsitykset sekä siviili- ja sotilaspuolen väliset suhteet.
- Conflicts, their causes and resolution; the relation between security and destabilising factors such as poverty, crime, environmental degradation and resource scarcity; terrorism, its causes and consequences; security-related policies and perceptions of insecurity and civil-military relations.
– konfliktit, niiden syyt ja niiden ratkaisu; turvallisuuden ja epävakautta aiheuttavien tekijöiden, kuten köyhyyden, muuttoliikkeiden , rikollisuuden, ympäristön huonontumisen ja resurssien niukkuuden, välinen suhde; terrorismi, sen syyt ja seuraukset; turvallisuuteen liittyvät politiikat, turvattomuuteen liittyvät käsitykset sekä siviili- ja sotilaspuolen väliset suhteet.
- Conflicts, their causes and resolution; the relation between security and destabilising factors such as poverty, migration, crime, environmental degradation and resource scarcity; terrorism, its causes and consequences; security-related policies and perceptions of insecurity and civil-military relations.
On lisättävä muuttoliikkeet epävakautta aiheuttavien tekijöiden joukkoon.
Migration as a factor of destabilisation should be included.
Liite I, 8 Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet, Toimet, Kehityksen ennakointi, 1 kohta, 1 luetelmakohta
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', heading 7 'Foresight activities', paragraph 1, indent 1
– laaja-alainen sosioekonomisen kehityksen ennakointi, joka kohdennetaan muutamiin EU:n kannalta keskeisiin haasteisiin ja mahdollisuuksiin; tarkasteltavia kysymyksiä ovat muun muassa väestön ikääntymisen, muuttoliikkeen ja tietämyksen maailmanlaajuistumisen tuleva kehitys ja vaikutukset sekä rikollisuuden ja merkittävien riskien muutokset;
– Wide socio-economic foresight on a limited number of key challenges and opportunities for the EU, exploring issues such as the future and implications of ageing, migration, globalisation of knowledge, changes in crime and major risks.
– laaja-alainen sosioekonomisen kehityksen ennakointi, joka kohdennetaan muutamiin EU:n kannalta keskeisiin haasteisiin ja mahdollisuuksiin; tarkasteltavia kysymyksiä ovat muun muassa väestön ikääntymisen, muuttoliikkeen ja tietämyksen maailmanlaajuistumisen ja levittämisen tuleva kehitys ja vaikutukset sekä rikollisuuden ja merkittävien riskien muutokset;
– Wide socio-economic foresight on a limited number of key challenges and opportunities for the EU, exploring issues such as the future and implications of ageing, migration, globalisation and the dissemination of knowledge, changes in crime and major risks.
Tietämyksen maailmanlaajuistumisen vuoksi on ehdottoman tärkeää ymmärtää tietämyksen leviämisen mekanismeja.
The globalisation of knowledge makes it crucial to understand mechanisms of dissemination of knowledge.
Liite I, 8 Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet, Toimet, Kehityksen ennakointi, 1 kohta, 4 a luetelmakohta (uusi)
Annex I, part 'Themes', section 8 ('Socio-Economic Sciences and the Humanities'), subsection 'Activities', heading 7 ('Foresight activities'), paragraph 1, indent 4 a (new)
Kuvataiteisiin, perinteisiin käsityöläisammatteihin, arkkitehtuuriin ja kaupunkeihin liittyvä kulttuuriperintö.
The cultural heritage of visual arts, traditional arts and crafts, architecture and cities.
Tarvitaan kokonaisvaltaista tietämystä yhteisten arvojen perustasta.
A comprehensive knowledge of the origins of the common 'aquis' is required.
Liite I, 9 Turvallisuus ja avaruus, otsikko
Annex I, part 'Themes', section 9 ('Security and Space'), title and subsection 'Objective', second paragraph
Avaruustutkimuksessa tuetaan Euroopan avaruusohjelmaa ja keskitytään GMES:n kaltaisiin sovelluksiin, jotka ovat hyödyllisiä sekä kansalaisten että Euroopan avaruusteollisuuden kilpailukyvyn kannalta.
Supporting a European Space Programme focusing on applications such as GMES with benefits for citizens and for the competitiveness of the European space industry.
Turvallisuuden ja avaruuden välisistä yhtymäkohdista huolimatta näitä kahta aihetta olisi käsiteltävä erillisinä tarkkaan määriteltyinä prioriteetteina.
In spite of the links between security and space, these two topics should be dealt with as two clearly defined priorities.
Liite I, 9 Turvallisuus ja avaruus, 9.1 Turvallisuus, otsikko
Annex I, part 'Themes', section 9.1 ('Security'), title
Liite I, 9 Turvallisuus ja avaruus, 9.1 Turvallisuus, Lähestymistapa, 2 kohta
Annex I, part 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Approach', paragraph 2
Jokainen tehtäväalue käsittää kuusi ”vaihetta”, joiden kesto ja painotus vaihtelevat.
Each mission area covers six phases which vary in time and emphasis.
Nämä vaiheet ovat (suluissa on mainittu, mihin osatekijään vaiheessa keskitytään): yksilöinti (tapahtuma), ehkäisy (uhka), suojaaminen (kohde), varautuminen (toimet), reagointi (kriisi) ja vahinkojen korjaaminen (seuraukset).
These six phases are: identify (incident related), prevent (threat related), protect (target related), prepare (operation related), respond (crisis related) and recover (consequence related); they describe what efforts to undertake in the respective phases.
Lisäksi on määriteltävä alat, joilla nykyinen tutkimustulosten avoimuus on mahdollista.
To that end areas need to be identified which currently permit the transparency of research results.
Lisäksi on yksilöity kolme poikkialaista tehtäväaluetta.
Each mission area covers six phases which vary in time and emphasis.
Alaviitteessä huomautetaan: "Turvallisuustutkimuksessa voidaan joissakin tapauksissa soveltaa tiettyjä rajoituksia osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen mukaisesti."
This is followed by a footnote to the effect that “In some cases, certain restrictions may apply to Security research, in conformity with the Rules for Participation and Dissemination” .
Tarkistuksella halutaan ottaa huomioon turvallisuustutkimusta koskevat erityisvaatimukset.
This amendment seeks to take account of the specific requirements of security research.
Parlamentti painottaa hyväksynnällään jo muotoiltua kantaa.
In adopting this amendment, the European Parliament would be reiterating the position it has already formulated.
Liite I, 9 Turvallisuus ja avaruus, 9.1 Turvallisuus, Lähestymistapa, 6 kohta
Annex I, part 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Approach', paragraph 6
Toimiin pyritään ponnekkaasti saamaan mukaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä sekä kansalaisten turvallisuudesta vastaavia viranomaisia ja organisaatioita.
The involvement of small and medium enterprises (SME) in the activities is as strongly encouraged as that of authorities and organisations responsible for the security of the citizens.
Tämän aihealueen tutkimuksen sisällön ja rakenteen määrittelyssä käytetään tukena Euroopan turvallisuustutkimuksen neuvoa-antavan komitean (ESRAB) laatimia pitkän aikavälin strategisia tutkimuslinjauksia.
The longer term research agenda elaborated by the European Security Research Advisory Board (ESRAB) will support the definition of the content and structure of the research in this theme.
Vaikka talous on useilla aloilla rakenteeltaan sellainen, että pk-yritykset ovat - EU:n määritelmän mukaisesti - innovoinnin ja kilpailukyvyn moottoreita, on turvallisuusala kuitenkin tästä poikkeus.
While in many sectors the economy is structured in such a way that SMEs – within the meaning of the EU definition – are the driving force for innovation and competitiveness, the field of security is an exception.
Innovaation ehdoton edistäjä on - muun muassa loppuun saattamattomien sisämarkkinoiden ja rajoitetun kilpailun vuoksi - YK, joka usein ei toimi yksinomaan turvallisuustutkimuksen alalla eikä siksi - EU:n pk-yritysmääritelmän mukaisesti - kuulu keskisuuriin yrityksiin.
In this area, firms whose activities are often – partly as a result of the failure to complete the Internal Market and of restricted competition – not solely confined to the field of security research and thus do not qualify under the EU’s definition of SMEs, are indispensable to innovation.
Rakenteet on otettava huomioon.
The structure of the sector must be taken into account.
Liite I, 9 Turvallisuus ja avaruus, 9.1 Turvallisuus, Toimet, Terrorismin ja rikollisuuden torjunta
Annex I, part 'Themes ', section 9.1 ('Security'), subsection 'Activities', bullet 1
Tätä tehtäväaluetta varten tarvitaan joukko valmiuksia, joista monet liittyvät ensisijaisesti vaiheisiin ”yksilöinti”, ”ehkäisy”, ”varautuminen” ja ”reagointi”.
A series of capabilities are required to cope with this mission area, many of which primarily relate to the phases “identify”, “prevent” and “prepare” and “respond”.
Tavoitteena on yhtäältä välttää vahinkoa aiheuttavat teot ja toisaalta lieventää mahdollisten tekojen seurauksia.
The ambition is both to avoid an incident and to mitigate its potential consequences.
Tarvittavien valmiuksien rakentamiseksi keskitytään seuraaviin kysymyksiin: uhan, esimerkiksi kemiallisen, biologisen, säteily- tai ydinuhan, tiedostaminen (jossa olennaisia osatekijöitä ovat muun muassa tietojen kerääminen, kokoaminen, hyödyntäminen ja jakaminen sekä muiden varoittaminen); havaitseminen (esim. vaaralliset aineet, yksilöt tai ryhmät, epäilyttävä käytös); yksilöinti (esim. henkilöt, aineiden tyyppi ja määrä); ehkäisy (esim. pääsyn ja liikkumisen rajoittaminen sekä taloudellisten resurssien osalta taloudellisten rakenteiden valvonta); varautuminen (esim. riskien arviointi, tahallisesti levitettyjen biologisten ja kemiallisten aineiden torjunta, strategisten reservien, kuten henkilöstön, osaamisen, tarvikkeiden ja kulutushyödykkeiden riittävyyden arviointi sellaisten tapahtumien varalta, joilla on mittavia vaikutuksia); terroritekojen ja rikosten vaikutusten poistaminen tai rajoittaminen; tietojenkäsittely lainvalvonnassa.
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: threat (e.g. Chemical, Biological, Radiological and Nuclear) awareness (e.g. intelligence gathering, collection, exploitation, sharing; alerting), detection (e.g. hazardous substances, individuals or groups, suspect behaviour), identification (e.g. of persons, type and amount of substances), prevention (e.g. control of access and movements, with respect to financial resources, control of financial structures), preparedness (e.g. risk assessment; control of intentionally released biological and chemical agencts; assessment of levels for strategic reserves such as manpower, skills, equipment, consumables; with respect to large scale events etc.), neutralisation and containment of effects of terrorist attacks and crime, law enforcement data processing.
• Terrorismin ja rikollisuuden torjunta: Toimissa keskitytään potentiaalisten vahinkoa aiheuttavien tekojen muodostaman uhan eri osatekijöihin, kuten rikoksen-/ vahingontekijöihin ja näiden käyttämiin laitteisiin ja resursseihin tai hyökkäysten mekanismeihin.
Protection against terrorism and crime: Activities will concentrate on threat aspects of potential incidents such as offenders, equipment and resources used by them or as mechanisms of attack.
Tavoitteena on yhtäältä välttää vahinkoa aiheuttavat tapahtumat ja toisaalta lieventää mahdollisten tapahtumien seurauksia.
The ambition is both to avoid an incident and to mitigate its potential consequences.
Tarvittavien valmiuksien rakentamiseksi keskitytään seuraaviin kysymyksiin: uhan, esimerkiksi kemiallisen, biologisen, säteily- tai ydinuhan, tiedostaminen (jossa olennaisia osatekijöitä ovat muun muassa tietojen kerääminen, kokoaminen, hyödyntäminen ja jakaminen sekä muiden varoittaminen); havaitseminen (esim. vaaralliset aineet, yksilöt tai ryhmät, epäilyttävä käytös); yksilöinti (esim. henkilöt, aineiden tyyppi ja määrä); ehkäisy (esim. pääsyn ja liikkumisen rajoittaminen sekä taloudellisten resurssien osalta taloudellisten rakenteiden valvonta); varautuminen (esim. riskien arviointi, tahallisesti levitettyjen biologisten ja kemiallisten aineiden torjunta, strategisten reservien, kuten henkilöstön, osaamisen, tarvikkeiden ja kulutushyödykkeiden riittävyyden arviointi sellaisten tapahtumien varalta, joilla on mittavia vaikutuksia); terroritekojen ja rikosten vaikutusten poistaminen tai rajoittaminen; tietojenkäsittely lainvalvonnassa , rauhantutkimus sekä rauhanomaista konfliktien ehkäisyä ja ratkaisua koskeva tutkimus .
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: threat (e.g. Chemical, Biological, Radiological and Nuclear) awareness (e.g. intelligence gathering, collection, exploitation, sharing; alerting), detection (e.g. hazardous substances, individuals or groups, suspect behaviour), identification (e.g. of persons, type and amount of substances), prevention (e.g. control of access and movements, with respect to financial resources, control of financial structures), preparedness (e.g. risk assessment; control of intentionally released biological and chemical agencts; assessment of levels for strategic reserves such as manpower, skills, equipment, consumables; with respect to large scale events etc.), neutralisation and containment of effects of terrorist attacks and crime, law enforcement data processing , peace studies and research into peaceful conflict prevention and resolution.
Puiteohjelman tavoitteena on myös EU:n toimintalinjojen tukeminen.
The FP aims also at supporting the EU policies.
Liite I, 9.1 Turvallisuus, Toimet, Infrastruktuurien ja yleishyödyllisten laitosten turvallisuus
Annex I, 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Activities', bullet 2 ('Security of infrastructures and utilities)'
Tarvittavien valmiuksien rakentamiseksi keskitytään seuraaviin kysymyksiin: fyysisen infrastruktuurin ja sen toimintojen haavoittuvuustekijöiden analysointi ja arviointi; olemassa olevien ja tulevaisuudessa käyttöön otettavien julkisten ja yksityisten kriittisten verkotettujen infrastruktuurien, järjestelmien ja palvelujen fyysinen ja toiminnallinen turvaaminen; valvonta- ja hälytysjärjestelmät, jotka mahdollistavat nopean reagoinnin vahingollisten tapahtumien yhteydessä; suojaaminen tapahtuman kerrannaisvaikutuksilta.
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: analysing and assessing vulnerabilities of physical infrastructure and its operations; securing existing and future public and private critical networked infrastructures, systems and services with respect to their physical and functional side; control and alert systems to allow for quick response in case of an incident; protection against cascading effects of an incident.
Katastrofit pitää mainita ensiksi.
It would be pertinent to cite the incidences of disasters.
Liite I, 9.1 Turvallisuus, Toimet, Turvallisuusjärjestelmien integrointi ja yhteentoimivuus, otsikko
Annex I, 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Security Systems Integration and interoperability', heading
• Turvallisuusjärjestelmien integrointi ja yhteentoimivuus.
- Security Systems Integration and interoperability
• Turvallisuusjärjestelmien integrointi, keskinäiset yhteydet ja yhteentoimivuus:
- Security Systems Integration , interconnection and interoperability
On varmistettava, että turvallisuusjärjestelmät ovat läheisessä yhteydessä toisiinsa, jotta niissä saadaan aikaan toivottu yhteentoimivuus.
If the desired interoperability effect between security systems is to be produced, their proper interconnection needs to be ensured.
Liite I, 9.1 Turvallisuus, Kansainvälinen yhteistyö, 2 kohta
Annex I, 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'International Cooperation', second paragraph
Kansainvälisten yhteistyötoimien toteuttaminen tulee kyseeseen silloin, kun niistä saadaan molemminpuolista hyötyä ja ne ovat sopusoinnussa EU:n turvallisuuspolitiikan kanssa.
Specific international co-operation actions will be considered where there is mutual benefit in line with the EU Security Policy, such as research relating to security activities of global applicability .
On aiheellista eritellä myös kansainvälisen yhteistyön kohdalla tämän kohdan kaksi pääasiaa.
The two principle items of the paragraph should also be specified in relation to international cooperation.
Liite I, 9.1 Turvallisuus, Vastaaminen esiin nouseviin tarpeisiin ja ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin
Annex I, 'Themes', section 9.1 ('Security'), subsection 'Responding to emerging needs and unforeseen policy needs'
Turvallisuustutkimuksen aihealue on luonteeltaan ja rakenteeltaan joustava.
The Security Research theme is by nature and design flexible.
Sen toimien avulla on mahdollista reagoida myös toistaiseksi tuntemattomiin tulevaisuuden turvallisuusuhkiin sekä näiden uhkien myötä mahdollisesti syntyviin politiikan tarpeisiin.
Activities will allow the accommodation of as yet unknown future security threats and related policy needs that may arise.
Tämä joustavuus täydentää edellä selostettujen tutkimustoimien jo muutenkin tehtävälähtöistä luonnetta.
This flexibility will complement the mission-oriented character of the research activities set out above.
Sen toimien avulla on mahdollista reagoida myös toistaiseksi tuntemattomiin tulevaisuuden katastrofeihin ja turvallisuusuhkiin sekä näiden uhkien myötä mahdollisesti syntyviin politiikan tarpeisiin.
Activities will allow the accommodation of as yet unknown future disasters an d security threats and related policy needs that may arise.