natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– osallisuutta edistävät koulutuspolitiikat ja toimet, joilla helpotetaan merkittävästi pääsyä ammatilliseen peruskoulutukseen sekä toisen ja korkea-asteen koulutukseen, mukaan luettuina oppisopimukset ja yrittäjyyskoulutus,
- inclusive education and training policies and action to facilitate significantly access to initial vocational, secondary and higher education, including apprenticeships and entrepreneurship training,
- osallisuutta edistävät koulutuspolitiikat ja toimet, joilla helpotetaan merkittävästi pääsyä ammatilliseen peruskoulutukseen sekä toisen ja korkea-asteen koulutukseen, mukaan luettuina oppisopimukset ja yrittäjyyskoulutus,
- inclusive education and training policies and action to facilitate significantly access to initial vocational, secondary and higher education, including apprenticeships and entrepreneurship training,
– koulunkäyntinsä varhaisessa vaiheessa päättävien määrän merkittävä vähentäminen,
- significantly reducing the number of early school leavers,
- koulunkäyntinsä varhaisessa vaiheessa päättävien määrän vähentäminen mahdollisimman suuressa määrin sen estämiseksi, että oppilaat lopettavat koulunkäynnin suorittamatta minkäänlaista tutkintoa, jolloin he ovat suuressa vaarassa ajautua työttömyyteen ,
- reducing the number of early school leavers to as great an extent as possible in order to prevent pupils from leaving school without qualifications and thereby running a high risk of unemployment,
– kaikille avointen tehokkaiden elinikäistä oppimista koskevien strategioiden käyttöönotto kouluissa, yrityksissä, julkishallinnossa ja kodeissa eurooppalaisten sopimusten mukaisesti, mukaan lukien asianmukaiset kannustimet ja kustannusten jakamista koskevat järjestelyt, joilla pyritään tehostamaan erityisesti heikon ammattitaidon omaavien ja ikääntyvien työntekijöiden osallistumista jatko- ja työpaikkakoulutukseen kaikissa elämän vaiheissa .
- efficient lifelong learning strategies open to all in schools, businesses, public authorities and households according to European agreements, including appropriate incentives and cost-sharing mechanisms, with a view to enhancing participation in continuous and workplace training throughout the life-cycle, especially for the low-skilled and older workers.
- kaikille avointen tehokkaiden elinikäistä oppimista koskevien strategioiden käyttöönotto kouluissa, yrityksissä, julkishallinnossa ja kodeissa eurooppalaisten sopimusten mukaisesti, mukaan lukien asianmukaiset kannustimet ja kustannusten jakamista koskevat järjestelyt, joilla pyritään tehostamaan erityisesti heikon ammattitaidon omaavien ja iäkkäiden työntekijöiden osallistumista jatko- ja työpaikkakoulutukseen kaikissa elämän vaiheissa ,
- efficient lifelong learning strategies open to all in schools, businesses, public authorities and households according to European agreements, including appropriate incentives and cost-sharing mechanisms, with a view to enhancing participation in continuous and workplace training throughout the life-cycle, especially for the low-skilled and older workers,
- sellaisten edellytysten olemassaolon varmistaminen, jotka helpottavat naisten osallistumista yleissivistävään koulutukseen, täydennyskoulutukseen sekä eri alojen ammattien edellyttämiin tutkintoihin.
- ensuring the conditions for facilitating access by women to education, continuing training and lifelong learning, in particular access to training and the necessary qualifications for careers,
Ks. myös yhdennetty suuntaviiva ”Erityisesti yksityissektorin T&K-investointien lisääminen ja parantaminen” (nro 7).
See also integrated guideline ‘To increase and improve investment in R & D, in particular by private business’ (No 7).
Liite– 3 jakso – Suuntaviiva 23 jälkeinen kappale
Annex – section 3 – paragraph following guideline 23
Kunnianhimoisten tavoitteiden asettaminen ja kaikkien toimijoiden suorittamien investointien lisääminen ei vielä riitä.
Setting ambitious objectives and increasing the level of investment by all actors is not enough.
Jotta tarjonta käytännössä vastaisi kysyntää, elinikäisen oppimisen järjestelmien on oltava kohtuuhintaisia ja kaikkien saatavilla, ja niiden on pystyttävä vastaamaan muuttuviin tarpeisiin.
To ensure that supply meets demand in practice, lifelong learning systems must be affordable, accessible and responsive to changing needs.
Koulutusjärjestelmiä on mukautettava ja niiden valmiuksia kehitettävä, jotta ne vastaisivat paremmin työmarkkinoiden sekä tietoon perustuvan talouden ja yhteiskunnan tarpeita ja olisivat entistä tehokkaampia ja oikeudenmukaisempia .
Adaptation and capacity-building of education and training systems is necessary to improve their labour market relevance, their responsiveness to the needs of the knowledge-based economy and society and their efficiency and equity .
Tieto- ja viestintätekniikalla voidaan parantaa oppimismahdollisuuksia ja räätälöidä koulutus vastaamaan paremmin työntekijöiden ja työnantajien tarpeita.
ICT can be used to improve access to learning and better tailor it to the needs of employers and employees.
Työmahdollisuuksien laajempi hyödyntäminen Euroopan unionissa edellyttää myös laajempaa liikkuvuutta työnteko- ja opiskelutarkoituksessa.
Greater mobility for both work and learning purposes is also needed to access job opportunities more widely in the EU at large.
Euroopan työmarkkinoilla liikkuvuuden tiellä vielä olevat esteet, erityisesti tutkintotodistusten ja ammattipätevyyden tunnustamiseen ja avoimuuteen liittyvät esteet, olisi poistettava panemalla täytäntöön eurooppalainen tutkintokehys.
The remaining obstacles to mobility within the European labour market should be lifted, in particular those relating to the recognition and transparency and use of qualifications and learning outcomes, notably through the implementation of the European Qualifications Framework.
Kansallisten koulutusjärjestelmien uudistamisen tukemiseksi on tärkeää käyttää hyväksi Euroopan tasolla sovittuja välineitä ja puitteita Koulutus 2010 -työohjelman mukaisesti.
It will be important to make use of the agreed European instruments and references to support reforms of national education and training systems, as is laid down in the Education and Training 2010 Work Programme.
Koulutusjärjestelmiä on mukautettava ja niiden valmiuksia kehitettävä, jotta ne vastaisivat paremmin työmarkkinoiden sekä tietoon perustuvan talouden ja yhteiskunnan tarpeita, olisivat entistä tehokkaampia ja jotta kaikilla olisi yhtäläiset mahdollisuudet päästä niihin .
Adaptation and capacity-building of education and training systems is necessary to improve their labour market relevance, their responsiveness to the needs of the knowledge-based economy and society , their efficiency and their accessibility and availability on an equitable basis .
Sen lisäksi, että kaikenikäisten naisten ja miesten on saatava opetusta ja koulutusta ja että työntekijöiden taidot sekä yksityisen ja julkisen sektorin tarjoama opetus ja koulutus on sovitettava yhteen työmarkkinoiden tarpeiden kanssa, on perustettava elinikäisen uraohjauksen järjestelmä.
Access to education and training for men and women of all ages and the matching of needs with skills and with the education and training provided by the public and private sector, must be accompanied by a system of lifelong careers guidance.
Liite– 3 jakso – Suuntaviiva 24 – 1 a luetelmakohta (uusi)
Annex – section 3 – guideline 24 – indent 1 a (new)
- sen mahdollistaminen, että opetusmenetelmät ja opetuksen sisältö voivat siirtyä eteenpäin opettajasukupolvelta seuraavalle,
- enabling educational techniques and teaching content to be passed on through successive generations of teache rs,
Liite– 3 jakso – Suuntaviiva 24 – 3 a luetelmakohta (uusi)
Annex – Section 3 – Guideline 24 – indent 3 a (new)
- vieraiden kielten opiskelun ottaminen osaksi peruskoulutusta ja elinikäistä oppimista.
- providing for foreign language learning as part of initial and lifelong training.
Monen kielen osaaminen on tärkeää paitsi Euroopan unionissa myös maailmanlaajuisesti, sillä se helpottaa työntekijöiden liikkumista.
Proficiency in a number of languages is necessary in the European Union and in a multipolar world in order to facilitate worker mobility.
Liite1 a (uusi)
Annex 1 a (new)
LIITE 1a
ANNEX 1a
Tavoitteet ja viitearvot
Targets and benchmarks
Euroopan työllisyysstrategian yhteydessä sovittiin seuraavista tavoitteista ja viitearvoista:
The following targets and benchmarks were agreed in the context of the European Employment Strategy:
- jokaiselle työttömälle tarjotaan uusi mahdollisuus: nuorille ennen kuin työttömyys on kestänyt neljä kuukautta ja aikuisille ennen kuin työttömyys on kestänyt 12 kuukautta; heille tarjotaan koulutusta, uudelleenkoulutusta, työharjoittelua, työpaikkaa tai muuta työllistyvyyttä edistävää toimenpidettä, minkä lisäksi annetaan tarvittaessa jatkuvaa työnhakuapua,
- that every unemployed person is offered a new start before reaching 4 months of unemployment in the case of young people and 12 months in the case of a dults in the form of training, retraining, work practice, a job or other employability measure, combined where appropriate with on-going job search assistance,
- vuoteen 2010 mennessä 25 prosenttia pitkäaikaistyöttömistä osallistuu aktiivisiin toimenpiteisiin koulutuksen, uudelleenkoulutuksen, työharjoittelun tai muun työllistyvyyttä edistävän toimenpiteen muodossa; tavoitteena on saavuttaa kolmen tältä osin edistyneimmän jäsenvaltion keskiarvo,
- that 25% of the long-term unemployed should participate by 2010 in an active measure in the form of training, retraining, work practice, or another employability measure, with the aim of achieving the average of the three most advanced Member States,
- työnhakijat voivat kaikkialla Euroopan unionissa saada tietoa kaikista jäsenvaltioiden työnvälityspalvelujen ilmoittamista avoimista työpaikoista, millä pyritään edistämään työnhakijoiden liikkuvuutta EU:n työmarkkinoilla,
- that jobseekers throughout the EU are able to consult all job vacancies advertised through Me mber States' employment services, in order to promote mobility of jobseekers on the European labour market,
- keskimääräistä työmarkkinoilta poistumisen ikää nostetaan viidellä vuodella vuoteen 2010 mennessä (verrattuna vuoden 2001 59,9 vuoteen),
- an increase by five years, at EU level, of the effective average exit age from the labour market by 2010 (compared to 59,9 in 2001),
- lastenhoitoa tarjotaan vuoteen 2010 mennessä vähintään 90 prosentille 3 vuoden ja pakollisen koulunalkamisiän välissä olevista lapsista ja vähintään 33 prosentille alle 3-vuotiaista lapsista,
- the p rovision of childcare by 2010 to at least 90% of children between 3 years old and the mandatory school age and at least 33% of children under 3 years of age,
- koulun keskeyttäjien keskimääräinen osuus EU:ssa saa olla korkeintaan 10 prosenttia,
- an EU average rate of no more than 10% early school leavers,
- Euroopan unionissa vähintään 85 prosenttia 22-vuotiaista on suorittanut keskiasteen koulutuksen vuonna 2010,
- that at least 85% of 22-year olds should have completed upper secondary education by 2010,
- Euroopan unionissa työikäisistä aikuisista (25–64-vuotiaista) keskimäärin vähintään 12,5 prosenttia osallistuu elinikäiseen oppimiseen.
- that the EU average level of participation in lifelong learning should be at least 12.5% of the adult working-age population (25 to 64 age group).
Strategisessa kertomuksessaan uudistetusta kasvua ja työllisyyttä koskevasta Lissabonin strategiasta, joka on annettu 11. joulukuuta 2007, komissio toteaa, että kasvua ja työllisyyttä koskeva Lissabonin strategia toimii.
In its strategic report on the renewed Lisbon strategy for growth and jobs of 11 December 2007, the Commission concludes that the Lisbon Strategy for Growth and Jobs is working.
Komissio kehottaa kevään 2008 Eurooppa-neuvostoa vahvistamaan nykyiset kasvua ja työllisyyttä koskevat suuntaviivat, mukaan luettuna työllisyyden suuntaviivat, seuraavaa kautta 2008–2010 varten ja keskittymään niiden täytäntöönpanon vahvistamiseen jäsenvaltioiden kansallisissa uudistusohjelmissa.
It proposes to the Spring Council 2008 to reaffirm the current guidelines for growth and jobs, including the employment guidelines, for the next cycle 2008-2010 and to focus on strengthening their implementation in Member States' National Reform Programmes.
Esittelijä on samaa mieltä siitä, että uudistettu Lissabonin strategia alkaa tuottaa tuloksia.
Your draftswoman shares the view that the renewed Lisbon Strategy is beginning to deliver results.
Komission viimeisimpien taloudellisten ennusteiden mukaan BKT:n kasvu EU:ssa on noussut 1,8 prosentista vuonna 2005 ja sen odotetaan kasvavan 2,9 prosenttiin vuonna 2007 ja 2,4 prosenttiin vuonna 2008.
According to the European Commission's latest economic forecasts, GDP growth in the EU has risen from 1,8 % in 2005 and is expected to increase to 2,9% in 2007 and to 2,4% in 2008.
Vuonna 2007 EU:ssa luotiin 3,6 miljoonaa uuttaa työpaikkaa ja kaudella 2008–2009 arvioidaan perustettavan 4,5 miljoonaa työpaikkaa.
In 2007, 3.6 million new jobs were created in the EU and 4.5 million jobs are expected to be created in the period 2008-2009.
Työllisyysaste on tällä hetkellä noin 65 prosenttia kaikesta työikäisestä väestöstä ja sen odotetaan nousevan yli 66 prosenttiin vuonna 2009, kun taas työttömyysasteen odotetaan laskevan vuoden 2005 8,9 prosentista 7,3 prosenttiin vuonna 2007 ja 7,1 prosenttiin vuonna 2008.
The employment rate is currently around 65% of the total working-age population and is expected to move above 66% in 2009, whereas the unemployment rate is expected to move from 8.9% in 2005 to 7.3% in 2007 and 7.1% in 2008.
Yhdysvaltojen – ja vähemmässä määrin myös EU:n – rahoitusmarkkinoilla vallinneen levottomuuden takia EU:n kasvulukuja on ehkä hiukan lievennettävä.
However, following the recent turbulences on the financial markets in the US and - to a somewhat lesser extent - in the EU, the estimated EU growth figures may have to be slightly moderated.
Siksi EU:n on tehostettava ponnistelujaan Lissabonin strategian keskeisen osan ”osaamisen kolmion” (tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin) vahvistamiseksi, jotta se voisi luoda dynaamista kasvua.
Therefore, the EU needs to enhance its efforts to reinforce the so called knowledge triangle (research, education and innovation) at the heart of the Lisbon Strategy in order to create a growth dynamic of its own.
Esittelijä katsoo myös, että uudistettu Lissabonin strategia ei toimi kaikkien EU:n kansalaisten osalta.
Moreover, your draftswoman is of the opinion that the renewed Lisbon Strategy is not delivering for all European citizens.
On kiinnitettävä erityishuomiota siihen seikkaan, että tällä hetkellä 6 miljoonaa nuorta keskeyttää EU:ssa koulun.
Particular attention needs to be drawn to the fact that 6 million young people in the EU currently leave school early.
Se on 15 prosenttia kaikista 18–24-vuotiaista nuorista.
That's 15% of all young people between 18 and 24.
Vuonna 2006 nuorten työttömyys oli 40 prosenttia EU:n kokonaistyöllisyydestä.
In 2006, youth unemployment represented 40% of total unemployment in the EU.
Sen lisäksi muiden kuin EU:n kansalaisten työttömyysasteet olivat vuonna 2006 lähes kaksi kertaa niin suuria kuin EU:n kansalaisten.
Furthermore, 2006 unemployment rates were almost twice as high for non-EU nationals as for EU nationals.
Se koskee vähätuloisimpia: 78 miljoonaa ihmistä eli 16 prosenttia EU:n koko väestöstä on köyhää tai heitä uhkaa köyhyys.
People with the lowest incomes are also hit: 78 million people - or 16 % of the total EU population - are poor or are at risk-of-poverty.
Se, että EU:ssa on myös 14 miljoonaa työssäkäyvää köyhää, osoittaa, että kasvua ja työllisyyttä koskeva Lissabonin strategia ei torju sosiaalista syrjäytymistä.
The fact that there are 14 million working poor in the EU also shows that the Lisbon Strategy for growth and jobs is not delivering on social inclusion.
Uudistettu Lissabonin strategia on voinut tuottaa lisää työpaikkoja, muttei aina parempia työpaikkoja.
Furthermore, the renewed Lisbon Strategy may have delivered more jobs but not always better jobs.
Tuoreet Eurostatin luvut osoittavat, että määräaikaisten sopimusten ja osa-aikatyön määrä EU:ssa ei ole kokonaisuudessaan vähentynyt vaan että se vielä kasvaa vähitellen.
Recent EUROSTAT figures show that the amount of fixed-term contracts and part-time employment in the EU as a whole has not decreased but that it is still gradually increasing.
Osa-aikatyötä tekevien henkilöiden osuus nousi 16,2 prosentista 18,1 prosenttiin vuosina 2000–2006, ja työntekijöiden, joiden sopimus on määräaikainen, osuus on kasvanut 12,3 prosentista 14,4 prosenttiin.
Whereas the amount of persons employed part-time moved from 16.2% to 18.1% between 2000 and 2006, the share of employees with a contract of limited duration has grown from 12,3% to 14.4%.
Vieläkin tärkeämpää on se, että muiden kuin vapaaehtoisten määräaikaisten sopimusten osuus on myös kasvanut EU:ssa vuosina 2000–2005 7,5 prosenttiin naisten osalta ja 6,7 prosenttiin miesten osalta.
Even more importantly, the share of involuntary fixed-term contracts in the EU between 2000-2005 has also increased to reach 7,5% for women and 6,7% for men.
Vuonna 2005 lähes kolmanneksella alle 30-vuotiaista naisista ja miehistä oli määräaikainen sopimus, ja lähes 40 prosenttia heistä työskenteli määräaikaisissa sopimuksissa vasten tahtoaan.
In 2005, almost a third of women and men employees aged under 30 had fixed-term contracts and around 40% of these were employed in fixed-term jobs involuntarily.
Eurostat arvioi myös, että julkiset menot aktiivisiin työmarkkinapoliittisiin toimiin ovat kasvaneet hieman viime vuosina: 15 jäsenvaltion EU:ssa BKT:n 0,701 prosentista vuonna 2003 0,64 prosenttiin vuonna 2004 ja 0,544 prosenttiin vuonna 2005 ja koko EU:ssa 0,62 prosentista vuonna 2004 0,525 prosenttiin vuonna 2005.
Furthermore, EUROSTAT estimates point out that public expenditure on active labour market policy measures has slightly decreased over the last few years: for the EU -15 from 0,701% of GDP in 2003 to 0,64% in 2004 and 0,544% in 2005 and for the entire EU from 0,62% in 2004 to 0,525% in 2005.
Kyseiset luvut osoittavat, että jäsenet pyrkivät tällä hetkellä tasapainoiseen joustoturvamalliin.
These figures show that Member States are currently not working towards a balanced "flexicurity" approach.
Esittelijä tukee voimakkaasti kevään 2007 Eurooppa-neuvoston pyyntöä, että jäsenvaltioiden yhteiset sosiaaliset tavoitteet olisi otettava paremmin huomioon Lissabonin toimintaohjelmassa, jotta unionin kansalaiset tukisivat edelleen Euroopan yhdentymistä.
Your draftswoman strongly supports the request of the European Spring Council 2007 that the common social objectives of Member States should be better taken into account within the Lisbon agenda, in order to ensure the continuing support for European integration by the Union's citizens.
Kevään Eurooppa-neuvosto korosti myös tarvetta torjua köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen, erityisesti lasten köyhyys, ja tarvetta antaa kaikille lapsille tasaveroiset mahdollisuudet sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi.
The European Spring Council also stressed the need to fight poverty and social exclusion, especially child poverty, and to give all children equal opportunities, in order to strengthen social cohesion.
Koska nykyinen Lissabonin strategia ei toimi sosiaalisen osallisuuden osalta, esittelijä suosittelee nykyisen kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian uudelleen suuntaamista strategiaan, joka perustuu kasvuun, työllisyyteen ja osallisuuteen.
Given the fact that the current Lisbon Strategy is not delivering on social inclusion, your draftswoman recommends reorienting the current Lisbon strategy on Growth and Jobs towards a strategy based on growth, jobs and inclusion.
Esittelijä haluaisi tässä yhteydessä viitata Eurooppa-neuvoston 15. ja 16. kesäkuuta 2006 esittämään sitoumukseen hyväksyä uudistettu EU:n kestävän kehityksen strategia synergioiden hyödyntämiseksi kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian ja EU:n kestävää kehitystä koskevan strategian välillä.
In this respect, she would like to refer to the commitment of the European Council of 15 and 16 June 2006 adopting the renewed EU Sustainable Development Strategy to make use of synergies between the Lisbon Strategy for growth and jobs and the EU Sustainable Development Strategy.
Kyseisessä kahdessa strategiassa tunnustetaan, että taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöä koskevat tavoitteet voivat vahvistaa toisiaan ja niiden olisi edettävä yhdessä.
These two strategies recognise that economic, social and environmental objectives can reinforce each other and should advance together.
Yksi EU:n kestävän kehityksen strategian keskeisistä haasteista on sosiaalisesti osallistavan yhteiskunnan luominen, missä toteutetaan toiminnallisia tavoitteita niiden ihmisten määrän vähentämiseksi, joita köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen uhkaavat, naisten, vanhojen työntekijöiden ja maahanmuuttajien työmarkkinoille osallistumisen lisäämiseksi merkittävästi ja nuorten työllisyyden edistämiseksi.
One of the key challenges of the EU Sustainable Development Strategy is the creation of a socially inclusive society whereby operational objectives and targets are put forward in order to reduce the number of people at risk of poverty and social exclusion, to significantly increase the labour market participation of women, older workers and migrants and to promote increased employment of young people.
Esittelijä katsoo uudistetun EU:n kestävän kehityksen strategian ja neuvoston vuonna 2007 Lissabonin toimintaohjelmasta antamien päätelmien mukaisesti, että on tärkeää edistää yhteisten sosiaalisten normien hyväksymistä EU:n tasolla ja panna nykyiset paremmin täytäntöön, ponnistella työssäkäyvien köyhyyden torjumiseksi sekä muodostaa toisaalta yhteys yhdennettyjen suuntaviivojen ja toisaalta sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevan avoimen koordinointimenettelyn välille.
In line with the renewed EU Sustainable Development Strategy and the Council conclusions of 2007 on the Lisbon agenda, your draftswomen is of the opinion that it is essential to promote the adoption of common social standards at EU level as well as better implementation of the existing ones, to raise efforts to tackle work-in-poverty and to establish a link between the integrated guidelines on the one hand and the open method of coordination on social protection and social inclusion on the other hand.
Uusien sitoumusten käyttöönotto suuntaviivojen puitteissa mahdollistaa uudistetun Lissabonin toimintaohjelman sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamisen.
The introduction of new commitments within the guidelines allows strengthening the social dimension of the renewed Lisbon Strategy.
Sen varmistamiseksi, että uudistetun Lissabonin strategian avulla luotaisiin uusia työpaikkoja ja vieläpä korkealaatuisia työpaikkoja, tässä mietinnössä suositellaan voimakkaasti tasapainoista joustoturvamallia itse työllisyyden suuntaviivoihin.
In order to ensure that the renewed Lisbon Strategy would not only deliver more jobs but also better jobs, this report strongly recommends integrating a balanced "flexicurity" approach in the employment guidelines themselves.
Mietintö pohjautuu Ole Christensenin valmistelemaan Euroopan parlamentin mietintöön, joka hyväksyttiin täysistunnossa 29. marraskuuta 2007 ja jossa kehotetaan Eurooppa-neuvostoa hyväksymään tasapainoinen kokonaisuus yhteisiä periaatteita, jotka perustuvat korkealaatuisten työpaikkojen luomiseen ja eurooppalaisen sosiaalimallin arvojen vahvistamiseen.
This report builds on the report of the European Parliament prepared by Ole Christensen and adopted in plenary on 29 November 2007 which proposed to the European Council to adopt a balanced set of common principles based on the creation of quality of employment and the strengthening of the values of the European social model.
Siinä otetaan huomioon myös EPSCO-neuvoston 5.–6. joulukuuta 2007 antamat päätelmät, joissa hyväksyttiin joukko yhteisiä periaatteita.
It also takes into account the conclusions of the EPSCO Council of 5-6 December 2007 in which a number of common principles of flexicurity were adopted.