natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan tavoitteeksi alan lakien joustavan sääntelyn, yksinkertaistamisen ja nopean ja samanaikaisen täytäntöönpanon ja niiden nopean mukauttamisen tekniikan kehityksen mukanaan tuomiin uusiin tarpeisiin; katsoo, että lainsäädännön on kannustettava uusien tietojen tuottamista ja uuden tekniikan kehittämistä, edistettävä investointeja TVT-alan sisällöntuotantoon, laitteisiin, verkkoihin ja verkkopalveluihin, edistettävä kilpailua, tietotekniikan ja palvelujen hyödyntämistä ja tietoturvaa sekä tuettava pk-yrityksiä, jotta ne olisivat avainasemassa alalla;
Urges the Commission and the Member States to set as an objective the flexibility, simplification, and speedy and simultaneous implementation of laws in this area and their rapid adjustment to new needs resulting from technological developments; is of the view that legislation should encourage the production of new knowledge and the development of new technologies, promote investment in content production, equipment, networks and network services in the ICT field, promote competition, the exploitation of information technology and services and information security and, lastly, support SMEs so that they play a key role in the sector;
28. pitää laajakaistaa ennakkoehtona tehokkaan arjen tietoyhteiskunnan kehittymiselle; katsoo, että sen pitäisi olla jäsenvaltioiden ja niiden alueiden merkittävä lähentymistavoite;
Recognises that broadband is a precondition for the development of a ubiquitous information society; considers that this should be a definite objective of convergence between the Member States and their regions;
31. kehottaa komissiota määrittelemään selkeitä turvatoimia haitallista sisältöä vastaan sekä samalla edistämään muun muassa Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) merkitystä;
Calls on the Commission to specify clear actions to provide protection from harmful content, and in this context, to promote, inter alia, the role of the European Network and Information Security Agency (ENISA);
35. kehottaa komissiota esittämään pikaisesti konkreettisia toimia, joilla eurooppalaisen sisällön luomista ja levittämistä helpotetaan sekä tuetaan; toteaa, että nykyisten tukiohjelmien jatkuvuus on taattava ja niiden välttämättömyys tietoyhteiskunnan kehittämisessä on tunnustettava; edellyttää, että yleiseurooppalaisia levitysjärjestelmiä, kuten EuroNews, tuetaan; korostaa, että kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta kunnioittavan sisällön tuottaminen tarjoaa mahdollisuuden tukea uusia taitoja ja työpaikkoja erityisesti suunnittelun ja tuotannon aloilla kaikissa 25 jäsenvaltiossa; katsoo, että näiden uusien ammattien on voitava kehittyä yhdenmukaistetussa sääntelykehyksessä, joka takaa niiden taloudellisen turvan ja oikeussuojan;
Urges the Commission to promote, without delay, concrete activities for facilitating and supporting the creation and distribution of European content; takes the view that the continuation of existing support programmes must be guaranteed and their indispensability in developing the information society must be recognised; insists that pan-European broadcasting systems such as EuroNews, should be supported; stresses that the production of content which respects cultural and linguistic diversity presents an opportunity to encourage new skills and new jobs, particularly in the design and creation sectors, throughout the 25 Member States, and that these new occupations should be able to develop within a harmonised regulatory framework which guarantees them economic security and legal certainty;
37. katsoo, että radiotaajuuspolitiikassa keskeisintä on tähdätä joustavaan sääntelyyn, johon kuuluu riittävä ja asianmukainen taajuusalueiden yhdenmukaistaminen EU:ssa; huomauttaa, että radiotaajuuksien hallinnoinnin on tähdättävä uusien innovaatioiden ja toimijoiden, myös alueiden, mahdollisimman helppoon markkinoille pääsyyn ja yhteisön tiedotusvälineiden kehityksen helpottamiseen; kehottaa komissiota esittämään asianmukaisia ehdotuksia tällä alalla;
Considers that the most central issue in radio spectrum policy is the effort to achieve flexible regulation with appropriate and sufficient harmonisation in the spectrum sectors at EU level; notes that the management of radio spectrum should seek to make market access as easy as possible for new inventions and actors in the sector, including the regions, while facilitating the development of Community media; calls on the Commission to bring forward appropriate proposals in this area; notes that compliance with interference regulations is absolutely essential in a digital environment;
Tavoite 2: Tutkimusinvestoinnit ja innovointi
Objective 2: Innovation and investment in Research
48. uskoo, että EU:n talouden tulevaisuus on työn tuottavuuden kasvussa;
Believes that the EU’s economic future lies in a higher growth of labour productivity;
Tavoite 3: Yhteinen eurooppalainen tietoyhteiskunta
Objective 3: A single European information society
63. kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia toteuttamaan i2010-aloitteet ja ohjelmat julkishallintoa uudistettaessa, jotta pk-yritykset ja kansalaiset voivat käyttää palveluja paremmin, tehokkaammin ja vaivattomammin;
Urges national governments to implement i2010 initiatives and programmes in the reform of their public administration in order to provide better, more efficient and more easily accessible services for their SMEs, as well as their citizens;
65. muistuttaa, että osallisuuden edistämisessä on panostettava myös niihin taitoihin, joita eurooppalaiset tarvitsevat voidakseen toimia tietoyhteiskunnassa; edellyttää konkreettisia toimia TVT-taitojen kehittämiseksi ja kehottaa lisäämään kansalaisten tietoisuutta TVT:n tarjoamista uusista mahdollisuuksista myös perinteisten tiedonvälityskanavien kautta kertomalla sähköisen hallinnon eduista ja rohkaisemalla siten uusien palvelujen käyttöä;
Recalls that, in the promotion of participation, investment also needs to be made in those skills which Europeans need in order to function in the information society; demands specific activities for the development on ICT skills, and calls for citizens’ awareness of the new opportunities offered by ICT to be raised via traditional channels of communication too, setting out the advantages of online administration and thereby also encouraging the utilisation of new services;
68. huomauttaa, että Euroopan vanhenevan väestörakenteen vuoksi tulee panostaa tuotesuunnitteluun, erityisesti Design for All -periaatteeseen eli ensisijaisesti kaikille sopiviin ratkaisuihin tekniikoissa, palveluissa ja ympäristössä; edellyttää, että etenkin erityisryhmien, kuten vanhusten ja vammaisten tarpeet otetaan huomioon; kehottaa komissiota käyttämään tulevaa osallisuutta koskevaa strategiaa tähän tarkoitukseen;
Notes that, because of the ageing of the European demographic structure, there is a need to invest in product planning, particularly in the Design for All principle, and most of all in all appropriate solutions in technology, services and the environment; demands that particular account be taken of the needs of specific groups, such as the elderly or people with disabilities; calls on the Commission to use its forthcoming Inclusion Strategy to this end;
73. korostaa yksityisyyden suojan ja tietoturvan merkitystä arjen tietoyhteiskunnassa; muistuttaa, että lainsäädännön on taattava kansalaisten ja elinkeinoelämän luottamus digitaaliseen sisältöön ja viestintään;
Stresses the importance of the protection of privacy and information security in the ubiquitous information society; recalls that legislation must guarantee the confidence of citizens and business in digital content and communications;
76. arvioi, että viestimiin liittyvän ohjauksen on perustuttava siihen, että kansalaisille annetaan jo mahdollisimman nuorena tekniset ja muut tarvittavat mahdollisuudet arvioida kriittisesti ja käyttää omaksi hyödykseen heihin kohdistuvaa, jatkuvasti kasvavaa tiedon ja viestinnän määrää Euroopan neuvoston suosituksen 1466 (2000) mukaisesti; vakuuttaa lisäksi, että tämän oppimisprosessin välityksellä kansalaiset voivat käsitellä saamiaan viestejä ja valita sopivimmat välineet viestintäänsä varten ja pystyvät näin käyttämään tiedonsaannin ja ilmaisun vapauttaan täysipainoisesti;
Believes that, as advocated in Council of Europe Recommendation 1466 (2000), media education should serve to provide citizens, from their earliest youth, with the technical or other wherewithal to bring a critical interpretation to bear on, and use with a view to deriving personal benefit from, the ever-expanding volume of information and communication; maintains in addition that, helped by a learning process of this kind, citizens will be in a position to formulate messages and select the media best suited to impart them and thus become able to exercise their right to freedom of information and expression to the full;
83. kehottaa komissiota tekemään yhdessä tulevan Euroopan tasa-arvoinstituutin kanssa analyysin yhteisön säännöstöstä siltä osin kuin se koskee tietoyhteiskuntaa, ja ottamaan analyysissa huomioon erityisesti sukupuolinäkökulman;
Calls on the Commission to conduct, in conjunction with the future European Institute for Gender Equality, an analysis of the acquis communautaire , insofar as it relates to the information society, and in particular from a gender perspective;
Euroopan unionin lainsäädäntö on erityisen hankalaa tieto- ja viestintätekniikan (TVT) alalla eli alueella, jota i2010-strategiapaperi käsittelee.
EU legislation is a particularly problematic issue in the area of Information and Communications Technology (ICT), which is the subject of the i2010 strategy paper.
Teknologinen kehitys markkinoilla on erittäin nopeaa, kun taas lainsäädännön saattaminen voimaan koko unionin alueella voi kestää useita vuosia.
Technological development in the market is exceptionally fast, whereas bringing legislation into force throughout the EU can take years.
Tämä tarkoittaa, että käytännössä kaikki komission tiedonannossa mainitut varsinaiset lainsäädäntöaloitteet ovat mitä todennäköisimmin voimassa vuonna 2015 – useat mahdolliset juuri ja juuri voimaan saatettuina ennen tuota vuotta.
This means that in practice all the special legislative initiatives mentioned in the Commission communication will in all probability be in force in 2015 – many of them only just by then.
Kymmenen vuoden päästä tieto- ja viestintätekniikka ja yhteiskunta ovat luultavimmin varsin erinäköisiä kuin nyt.
In 10 years’ time ICT and society will presumably look very different from now.
Se asettaa lainsäädännön vaikeaan tilanteeseen.
This places the legislation in a difficult position.
Parhaiten valmistaudumme tähän haasteeseen varmistamalla sen, että toteutamme joustavan sääntelyn politiikkaa.
We can best prepare ourselves for this challenge by ensuring that we pursue a policy of flexible regulation.
Meillä on hyvin vähän mahdollisuuksia ennustaa sitä, millaisessa vaiheessa teknologia on vuonna 2015 – jopa vuonna 2010 – emmekä niin ollen pysty suoralta kädeltä myöskään ennustamaan tilannetta markkinoilla.
We have very few ways of predicting what stage technology will have reached by 2015 – or even 2010 – and consequently we cannot predict offhand the situation on the market.
On kuitenkin melkoisen varmaa, että koko tieto- ja viestintäala käy kymmenessä vuodessa läpi melkoisen mullistuksen.
However, it is fairly certain that the whole field of ICT will undergo a fair amount of upheaval in the next 10 years.
Voimme vain yrittää arvailla trendejä ja toimia niin, että eurooppalainen teollisuus säilyttää etumatkansa maailmanlaajuisiin kilpailijoihinsa niillä aloilla, joilla se on sellaisen saavuttanut, ja parantaa kilpailukykyään rinnakkaisaloilla.
We can only try to estimate the trends and act in such a way that European industry maintains its lead over its global competitors in those areas where it has one, and improves its competitiveness in areas where it is neck-and-neck.
Selvää on, että olemme siirtymässä perinteisistä puhelinverkoista mobiiliin viestintään ja kohti internet-pohjaisia viestintäverkkoja.
It is clear that we are moving from traditional phone networks to mobile communications and towards Internet-based communication networks.
Tämä tuo edelleen uusia yrityksiä alalle ja tasaa viestintäyritysten välisiä kilpailuolosuhteita.
This will bring forth new undertakings in this area and will level out the competitive situation between communications firms.
Todennäköisesti jo ennen vuotta 2010 todistamme ainakin alkavassa muodossaan kaikkialla läsnä olevaa eli ubiikkia (engl. ubiquitous) teknologiaa.
Probably before 2010 we will begin to observe at least an early form of all-pervasive (ubiquitous) technology.
Tästä muodostuu arjen tietoyhteiskunta (ubiquitous society).
This will evolve into a ubiquitous computing society (or ‘ubiquitous society’).
Se tarkoittaa, että yhä suuremmassa määrin viestintä tapahtuu laitteiden ja esineiden eikä enää pelkästään ihmisten välillä (vaikka ihminen lopulta saisikin tiedon tästä viestinnän tuloksesta).
That means that communications will take place to an even greater extent between machines and objects, and no longer only between people (even though it will be people who receive the information resulting from such communications).
Viestintä tapahtuu päätelaitteesta toiseen, eri laitteiden ja jopa esineiden välillä.
Communication will take place between one terminal and another, between different machines and even objects.
Autot ilmoittavat kolarista pelastuslaitokselle, säilykepurkit kertovat sisällöstään ja varoittavat käyttöajan umpeen menemisestä, matkapuhelimet menevät automaattisesti äänettömälle elokuvateatterissa ja kokouksissa, kotoa poistuttaessa kannettava päätelaite, avaimet ja lompakko reklamoivat, jos eivät ole mukana.
Cars will report traffic accidents to the emergency services, tins will describe their contents and warn if their sell-by date has passed, mobile phones will automatically switch themselves to ‘silent’ in cinemas and meetings, on leaving home a portable terminal, keys and wallet will complain if they are forgotten.
Kodeista, tuotantolaitoksista, toimistoista ja hallinnosta tulee älykkäitä, joissa kaikki laitteet kommunikoivat keskenään ja ilmoittavat tarvittaessa ongelmista mihin tahansa maapallolla.
Homes, factories, offices and administrations will become ‘smart’, and all their devices will communicate with each other and will, when necessary, report problems to anywhere in the world.
Nämä näkymät huomioon ottaen komissiolta voisi odottaa paljon kunnianhimoisempaa ja enemmän eteenpäin katsovaa lähestymistapaa kuin mitä i2010-tiedonanto tarjoaa.
In the light of these prospects, we might expect from the Commission a much more ambitious and forward-looking approach than is offered by the i2010 communication.
Tiedonannon voi hyvin sanoa katsovan peruutuspeiliin ja tarkastelevan vain nykyistä viestintäalan markkinaa.
The communication is, as it were, looking in the rear-view mirror and considering only the present-day communications market.
Sääntelyssä ei enää ole syytä keskittyä yksinomaan kilpailun avaamiseen – siihen unionin nykyinenkin lainsäädäntö antaa riittävät keinot – vaan vähintään yhtä suurella painolla sääntelyn pitää rohkaista investointeja uusiin innovaatioihin ja palveluihin.
Regulation no longer needs to concentrate solely on the opening up of competition - the EU’s current legislation provides plenty of means for this - but should put at least as much effort into encouraging investments in new inventions and services.
Annettavat normit eivät saa luoda esteitä uusille palveluille ja innovaatioille ja tukea vanhentuvia teknologioita jäykällä ja nopeasti vanhentuvalla yleispalveluun kohdistuvalla lainsäädännöllä.
The standards it sets must not create obstacles to new services and inventions and subsidise obsolescent technologies by inflexible and rapidly obsolescent legislation concentrating on services of general interest.
Uuden lainsäädännön tulee olla korostetusti teknologianeutraalia.
New legislation should emphatically be technology neutral.
Erityisen tärkeää alan lainsäädännössä on ottaa huomioon kuluttajan ja käyttäjän perusoikeudet uudessa ubiikkiyhteiskunnassa.
When legislating in this area it is particularly important to take account of the fundamental rights of consumers and users in the new ubiquitous computing society.
Yksityisyyden suoja, tietoturvallisuus, laittomien ja haitallisten sisältöjen torjunta ja kuluttajan oikeudet ovat olennaisia luottamuksen luomiseksi uuteen tietoyhteiskuntaan, jossa viestintätekniikat lävistävät jokaisen arkipäivän hetken ihmisen itsensä usein sitä edes tiedostamatta.
The protection of privacy, information security, the suppression of illegal and harmful content, and the rights of the consumer are essential in order to create confidence in the new information society in which communications technology will pervade every moment of a person’s everyday life often without his even being aware of it.
Kaikessa tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvässä toiminnassa tulee myös varmistaa, että sosiaaliseen tasa-arvoon, käyttäjäläheisyyteen, turvallisuuteen ja kuluttajien luottamukseen liittyvät näkökohdat tulevat huomioon otetuiksi.
In every activity relating to ICT we also need to be ensure that that all aspects of social equality, user-friendliness, safety and consumer confidence are taken into account.
Ainoastaan silloin, kun kuluttajat luottavat uuteen tekniikkaan ja kokevat sen käytön itselleen helpoksi ja riittävän edulliseksi, voi tieto- ja viestintäala todella tehokkaasti toimia sinä kasvun veturina, joka se luonteeltaan on.
Only when consumers have confidence in new technology, and feel that it is easy and sufficiently advantageous to use, will it be possible for ICT to operate really effectively as the engine of growth which it should naturally be.
Esimerkiksi tietoturvan kehittämiseen tähtäävät Euroopan laajuiset toimet ovat tästä syystä erittäin kannatettavia.
Europe-wide activities aimed, for example, at developing information security should for this reason be given particular support.
Vain TVT-alan murtautuminen perinteisen tuotannon ja teollisuuden sisään voi pelastaa eurooppalaisen teollisuustuotannon kilpailukyvyn.
Only an ICT breakthrough within traditional production and industry can save the competitiveness of European industrial production.
TVT:n avulla voimme tehostaa tuotantoa, kulutusta ja osin jopa korvata fyysisiä tuotteita digitaalisilla palveluilla.
Thanks to ICT we can increase the effectiveness of production, consumption and to some extent even replace physical products with digital services.
Teollisuuden muutosta voi kuvata kolmella tuotannon muutokseen vaikuttavalla tavalla:
The change in industry may be illustrated by three ways in which the transformation in production is influenced:
– dematerialisaatio: ekotehokkuuden kasvu tuotannossa (auto syntyy tehtaalla tehokkaammin, prosessi syö vähemmän luonnonvaroja)
- dematerialisation: the growth of environmental efficiency in production (cars are manufactured more efficiently, the process takes up fewer natural resources)
– immaterialisaatio: ekotehokkuuden kasvu kulutuksessa (auton käyttö, reittien optimointi: kuluu vähemmän luonnonvaroja)
- immaterialisation: the growth of environmental efficiency in consumption (more efficient use of cars and optimisation of routes uses up fewer natural resources)
– amaterilisaatio: fyysisten tuotteiden korvaaminen digitaalisilla palveluilla: liikematkailun väheneminen virtuaaliyhteistyöllä ja videoneuvotteluilla.
- amaterialisation: replacement of physical products with digital services: business travel reduced by virtual cooperation and video-conferencing.
Edellä mainittu tehokkuuden kasvu TVT:n lisääntyvän käytön myötä osoittaa, että i2010:n tavoitteiden saavuttaminen edistää paitsi eurooppalaista kilpailukykyä ja työllisyyttä myös kestävää kehitystä ja on niin ollen myös perusteltavissa Eurooppa-neuvoston 15.–16. kesäkuuta 2001 tekemän päätöksen kannalta, joka edellyttää kaiken unionin lainsäädännön tukevan ympäristönsuojelua ja kestävää kehitystä.
This growth in efficiency in the wake of increased ICT use shows that the achievement of the i2010 objectives promotes not only European competitiveness and employment but also sustainable development, and may thus also be said to arise from the decision taken at the European Council of 15-16 June 2001 calling for all EU legislation to support environmental protection and sustainable development.
Viestintälainsäädännön uudistaminen tulisi saattaa voimaan mahdollisimman nopeasti ja yhtäaikaisesti kaikissa jäsenvaltioissa.
The reform of ICT legislation should be brought into force as quickly as possible and simultaneously in all Member States.
Kun ottaa huomioon, että nykyisenkin lakipaketin täytäntöönpano on vielä kesken jäsenvaltioissa, asettaa markkinoiden nopea muutos entistä enemmän paineita lakipaketin uudistamiselle.
When one considers that even the implementation of the existing legislative package is still pending in the Member States, the rapid change in the market creates even greater pressure to reform the package.
Siispä jo sitä valmisteltaessa tulisi pohtia keinoja, joilla sen nopea täytäntöönpano varmistetaan asianmukaisesti koko yhteisössä.
Thus, even when preparing this package we should already be considering ways in which its rapid implementation can be ensured in an appropriate manner throughout the Community.
Komission tiedonannon ensimmäisen pilarin, yhtenäisen eurooppalaisen tietoalueen, perusedellytyksenä voidaan pitää tarpeeksi nopeiden viestiliikenneyhteyksien tarjoaminen kaikille, missä tahansa ja kohtuullisella hinnalla.
One necessary precondition for the first pillar of the Commission communication, the single European information space, may be regarded as being the availability of rapid communications connections for all, wherever they live, and at a reasonable price.
Käytännössä tämä tarkoittaa vähintään laajakaistatasoisten langattomien verkkojen tarvetta.
In practice this means a minimum requirement of wireless broadband networks.
Radiotaajuuksien kysyntä tulee lisääntymään.
The demand for radio spectrum is going to increase.
Komissio uskoo taajuushallinnon olevan tehokkaimmillaan puhtaan markkinamekanismien avulla.
The Commission believes that the management of spectrum can be carried out most efficiently by market mechanisms alone.
Tämän mietinnön esittelijä suhtautuu ajatukseen suurella varauksella.
Your rapporteur treats this view with extreme caution.
Komissio on asian valmistelussa jättänyt kokonaan huomioon ottamatta komission oman taajuuspolitiikkatyöryhmän (RSPG, Radio Spectrum Policy Group) mielipiteet taajuuksien kaupallistamisesta ja jälleenmyynnistä.
In preparing this subject, the Commission has totally failed to take account of the opinions of its own Radio Spectrum Policy Group (RSPG) concerning the marketing and trading of radio spectrum. .
Riippumatta poliittisesta tai filosofisesta pohdiskelusta siitä, kenelle radiotaajuudet kuuluvat, komission taajuuspoliittisen tiedonannon mukainen politiikka saattaa johtaa taajuuksien keskittymiseen vain joidenkin toimijoiden haltuun ja keinotteluun markkinoilla.
Irrespective of the fundamental political or philosophical debate on who owns radio spectrum, a policy carried out in accordance with to the Commission’s communication on spectrum policy may lead to the concentration of spectrum in the hands of only a few actors and to market speculation.
Ei ole mitään takuita myöskään siitä, että taajuuksien omistajat eivät tulisi EU:n ulkopuolelta.
There is no guarantee at all that the owners of radio spectrum will not come from outside the borders of the EU.
Tällainen kehitys ei enää ohjaisi viestintäyritysten välistä kilpailua loppukäyttäjien saaman palvelun lähtökohdista.
If this happened, competition between communications firms would no longer be guided from the point of view of the service received by the end user.
Se voisi suorastaan estää uusien toimijoiden ja innovaatioiden pääsyä markkinoille.
It would directly prevent access to the market by new actors and inventions.
Myös taajuushallinnon on oltava muun säätelyn tapaan joustavaa.
The management of radio spectrum must be made flexible in the same way as other regulations.