natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kyseinen lainsäädäntö on ratkaisevaa energiatehokkuutta koskevien näkökohtien ja ilmastopolitiikkaa koskevien pyrkimystemme kannalta.
In addition to energy efficiency considerations, the legislation in question is also of crucial importance for climate policy efforts.
On syytä pitää myönteisenä, että komissio aikoo tehdä renkaiden energiatehokkuutta koskevia lainsäädäntöehdotuksia.
The European Commission’s plans for energy efficiency legislation on tyres are to be welcomed.
Koska ajokilometrit ja autojen määrä lisääntyvät, liikenteen alalla tarvitaan nykyisiä toimia kauaskantoisempia ratkaisuja.
Since the mileage and number of cars is increasing, there is a need for measures in the field of transport which go beyond those currently being applied.
Tätä kuvastaa hyvin se, että vaikka polttoainetehokkuus nousi 12,4 prosentilla kaudella 1995–2004, se ei riittänyt kompensoimaan liikenteen määrän ja ajoneuvojen koon kasvua, vaan maantieliikenteen hiilidioksidipäästöt lisääntyivät 26 prosenttia.
This is well illustrated by the fact that, although there was a 12.4% increase in fuel efficiency between 1995 and 2004, this was not sufficient to compensate for the increase in traffic and vehicle size, and carbon dioxide emissions from road traffic rose by 26%.
Edellä mainitun lisäksi emme voi tähdentää kylliksi, että tutkimus- ja kehitystyön edistäminen voi tuottaa merkittävät energiasäästöt.
In addition to the above, we cannot stress too highly the fact that promoting research and development can achieve considerable energy savings.
Jos jäsenvaltioiden toimia täydennetään sovittamalla ne yhteen yhteisön tasolla, voimme odottaa paljon näyttävämpiä tuloksia.
If, to complement the efforts of Member States, this is also coordinated at Community level, far more spectacular results could be achieved.
On syytä korostaa, että 1970-luvun öljykriisin vuoksi käyttöön otetut toimet johtivat Euroopan teollisuuden energiaintensiteetin dramaattiseen laskuun.
It is worth emphasising that, as a consequence of measures introduced following the oil crisis of the 1970s, the sector‑specific energy intensity of European industry fell dramatically.
Jos kiinnitämme enemmän huomiota tutkimus- ja kehittämistyöhön, energiatehokkaiden tuotteiden ja palvelujen ilmestyminen Euroopan markkinoille saattaa nopeutua.
Paying more attention to R&D might accelerate the appearance of energy‑efficient products and services on the European market.
Euroopan komission tehtävät
The European Commission’s tasks
Energiatehokkuuspolitiikka voi onnistua, jos EU:n lainsäädäntömenettelyissä ja kansallisissa toimintasuunnitelmissa päästään yksimielisyyteen etenemissuunnasta.
The energy efficiency policy might achieve success if the EU’s law‑making procedures and the National Action Plans agreed on the direction to be taken.
Komission on oltava keskeisessä asemassa tätä varmistettaessa.
The European Commission must play a central role in ensuring that this happens.
On välttämätöntä, että komissio teettää perusteellisemman ja tieteeseen tukeutuvan analyysin kansallisista toimintasuunnitelmista.
It is vital that the Commission conduct a more thorough, scientifically based analysis of the National Action Plans.
Erityisesti on selvitettävä, onko jäsenvaltioilla riittävästi institutionaalista kapasiteettia tehtyjen sitoumusten toteuttamiseen.
Special attention must be paid to examining whether the Member States have sufficient institutional capacity to undertake the commitments made.
Toistaiseksi tällaista yksityiskohtaista analyysia ei ole tehty, mikä johtuu lähinnä siitä, että monet jäsenvaltiot ovat toimittaneet suunnitelmat myöhässä.
We can assume that no detailed analysis has taken place so far principally as a result of late submission on the part of many Member States.
Komission on myös tarkasteltava, onko tukijärjestelmät sovitettu yhteen energiatehokkuustavoitteiden kanssa.
The Commission must also examine whether the support schemes are coordinated with the energy efficiency objectives.
Tätä tarvitaan niin yhteisön kuin jäsenvaltioidenkin tasolla.
This is needed at both Community and Member State level.
Komission on myös tarkasteltava tutkimukseen ja kehitystyöhön tarkoitettuja varoja, jotta energiatehokkuuteen voidaan panostaa laajemmin tulevien seitsemän vuoden rahoitusnäkymien aikana.
The Commission must study the Community funds intended for research and development in order for energy efficiency to be afforded a more extensive role in the forthcoming seven‑year financial perspective.
Komission on myös selvitettävä toimintasuunnitelmien viivästysten syyt ja toteutettava tiukkoja toimia vastaavien laiminlyöntien estämiseksi.
There is also a need for the Commission to find out the reasons for the delays in submitting the action plans and take strong action to prevent further omissions.
kansallisten energiatehokkuutta koskevien toimintasuunnitelmien seurannasta: ensimmäinen arviointi
on the follow-up of the energy efficiency national action plans : a first assessment
2. korostaa, että energiatehokkuutta on käsiteltävä Euroopan ja koko maailman prioriteettina ja että on otettava huomioon maailmanlaajuinen energian kysynnän kasvu, öljyn ja kaasun hinnannousu ja ilmastonmuutoksen vaikutukset;
Underlines the fact that energy efficiency needs to be treated as an European and global priority, taking into consideration the increases in the global demand for energy, the rising prices of oil and gas and the impact of climate change;
5. pitää valitettavana, että useimmissa jäsenvaltioissa energiaan liittyviin hankkeisiin, erityisesti energiatehokkuushankkeisiin, myönnetty rahoitus on yhä riittämätöntä eikä rahoituksessa oteta riittävästi huomioon alueellisia eroja; toteaa, että koheesiopolitiikka tarjoaa puitteet sellaisten hankkeiden rahoittamiselle, jotka liittyvät energiatehokkuuteen, uusiutuvien energialähteiden käyttöön ja energiainfrastruktuureihin; kehottaa jäsenvaltioita ja alueita keskittymään toimintaohjelmiensa täytäntöönpanossa innovatiivisiin toimenpiteisiin, joiden avulla voidaan kehittää kustannustehokkaita energiatehokkuusratkaisuja; korostaa, että yksityiselle sektorille olisi kansallisten toimien tukemana annettava näkyvämpi rooli uuteen ja kestävään energiateknologiaan liittyvässä sijoitus- ja kehitystoiminnassa ja että sen olisi samalla oltava innovatiivinen ja omaksuttava laajemmin energiatehokkuuteen keskittyvä ajattelutapa; uskoo tämän olevan sekä julkisen että yksityisen sektorin etujen mukaista;
5 Notes with regret that in most Member States the funding allocated to energy-related projects, in particular energy efficiency projects, is still insufficient and fails to adequately account for regional variances; given that cohesion policy offers a framework for financing projects relating to energy efficiency, the use of renewable energy and also energy infrastructure, calls on Member States and regions to focus in the implementation of their respective operational programmes on innovative measures in order to develop cost-effective energy efficiency solutions; stresses that the private sector, supported by national measures, should play a more prominent role in investing in and developing new, sustainable energy technologies, while also taking innovative actions to adopt an approach more focussed on energy efficiency; believes that this can only bring about a win-win situation for both the public and the private sector;
koheesiopolitiikan kaupunkiulottuvuudesta uudella ohjelmakaudella
on the urban dimension of cohesion policy in the new programming period
PE 414.151
PE 414.151v04-00
– ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 158 ja 159 artiklan,
– having regard to Articles 158 and 159 of the EC Treaty,
– ottaa huomioon Ponta Delgadassa (Azoreilla) 23.–24. marraskuuta 2007 pidetyssä aluesuunnittelusta ja -kehityksestä vastaavien ministerien neuvoston epävirallisessa kokouksessa hyväksytyn ensimmäisen toimintaohjelman Euroopan unionin alueellisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanemiseksi,
– having regard to the First Action Programme for the Implementation of the Territorial Agenda of the European Union('the First Action Programme'), adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and development held in Ponta Delgada (Azores) on 23-24 November 2007,
– ottaa huomioon EU:n alueellisen toimintasuunnitelman ja EU:n kestävää kaupunkikehitystä koskevan Leipzigin peruskirjan (jäljempänä "Leipzigin peruskirja"), jotka hyväksyttiin Leipzigissa 24.–25. toukokuuta 2007 pidetyssä aluesuunnittelusta ja -kehityksestä vastaavien ministerien neuvoston epävirallisessa kokouksessa,
– having regard to the Territorial Agenda of the EU ('the Territorial Agenda') and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities ('the Leipzig Charter'), which were both adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and urban development held in Leipzig on 24-25 May 2007,
– ottaa huomioon Bristolissa 6.–7. joulukuuta 2005 pidetyssä epävirallisessa ministerineuvoston kokouksessa hyväksytyn kestäviä yhteisöjä koskevan nk. Bristolin sopimuksen,
– having regard to the “Bristol Accord” adopted at the Informal Council of Ministers on sustainable communities held in Bristol on 6-7 December 2005,
– ottaa huomioon Rotterdamissa 29. marraskuuta 2004 pidetyssä alueellisesta yhteenkuuluvuudesta vastaavien ministerien neuvoston epävirallisessa kokouksessa hyväksytyn nk. Urban Acquis -asiakirjan,
– having regard to the “Urban acquis” adopted at the Informal Council of Ministers responsible for territorial cohesion, held in Rotterdam on 29 November 2004,
– ottaa huomioon uuden Ateenan peruskirjan vuodelta 2003, jonka Euroopan kaupunkisuunnittelijoiden neuvosto hyväksyi Lissabonissa 20. marraskuuta 2003, sekä siinä esitetyn vision Euroopan kaupunkien tulevaisuudesta,
– having regard to the New Charter of Athens 2003, proclaimed at the European Council of Town Planners in Lisbon on 20 November 2003 and its vision for the future of European cities,
– ottaa huomioon Lillessä 3. marraskuuta 2000 pidetyssä kaupunkiasioista vastaavien ministerien neuvoston epävirallisessa kokouksessa hyväksytyn nk. Lillen toimintasuunnitelman,
– having regard to the “Lille Action Programme” adopted at the Informal Council of Ministers responsible for urban affairs held in Lille on 3 November 2000,
– ottaa huomioon Potsdamissa 11. toukokuuta 1999 pidetyssä aluesuunnittelusta vastaavien ministerien neuvoston epävirallisessa kokouksessa hyväksytyn Euroopan aluekehityssuunnitelman,
– having regard to the European Spatial Development Perspective (ESDP), adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning held in Potsdam on 11 May 1999,
– ottaa huomioon Aalborgissa, Tanskassa 27. toukokuuta 1994 pidetyssä Euroopan kestävän kaupunkikehityksen konferenssissa hyväksytyn Euroopan kaupunkien kestävän kehityksen peruskirjan,
– having regard to the Charter of European Cities and Towns towards Sustainability as approved at the European Conference on Sustainable Cities and Towns in Aalborg, Denmark on 27 May 1994,
– ottaa huomioon 6. lokakuuta 2008 annetun komission tiedonannon "Vihreä kirja alueellisesta koheesiosta: Alueellisen moninaisuuden kääntäminen vahvuudeksi" ( KOM(2008)0616 ),
– having regard to the Commission Communication of 6 October 2008 entitled "Green Paper on Territorial Cohesion: Turning territorial diversity into strength” ( COM(2008)0616 ),
– ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2008 annetun komission tiedonannon "Viides taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus: Kasvavat alueet, kasvava Eurooppa" ( KOM(2008)0371 ),
– having regard to the Commission Communication of 19 June 2008 entitled "Fifth progress report on economic and social cohesion: Growing regions, growing Europe" ( COM(2008)0371 ),
– ottaa huomioon 14. toukokuuta 2008 annetun komission tiedonannon koheesiopolitiikan strategioita ja ohjelmia ohjelmakaudella 2007–2013 koskevien neuvottelujen tuloksista ( KOM(2008)0301 ),
– having regard to the Commission Communication of 14 May 2008 entitled "The results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013" ( COM(2008)0301 ),
– ottaa huomioon 30. toukokuuta 2007 annetun komission tiedonannon "Neljäs kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta" ( KOM(2007)0273 ),
– having regard to the Commission Communication of 30 May 2007 entitled “Fourth Report on Economic and Social Cohesion” ( COM(2007)0273 ),
– ottaa huomioon 24. toukokuuta 2007 hyväksytyn komission oppaan "The urban dimension in Community policies for the period 2007–2013" (kaupunkiulottuvuus yhteisön politiikassa vuosina 2007–2013),
– having regard to the Guide from the Commission on “The urban dimension in Community policies for the period 2007 – 2013” adopted on 24 May 2007,
– ottaa huomioon komission toukokuussa 2007 laatiman valmisteluasiakirjan, jonka aiheena on ensimmäinen arviointi kansallisten strategisten viitekehysten ja toimintaohjelmien alue- ja kaupunkiulottuvuudesta (2007–2013),
– having regard to the Working Paper of the Commission on “The territorial and urban dimension in the national strategic reference frameworks and operational programmes (2007 – 2013): A first assessment” from May 2007,
– ottaa huomioon 13. heinäkuuta 2006 annetun komission tiedonannon "Koheesiopolitiikka ja kaupungit: kaupungit ja taajamat alueiden kasvun ja työllisyyden edistäjinä" ( KOM(2006)0385 ),
– having regard to the Commission Communication of 13 July 2006 entitled "Cohesion Policy and cities: the urban contribution to growth and jobs in the regions" ( COM(2006)0385 ),
– ottaa huomioon yhteisön koheesiopolitiikan strategisista suuntaviivoista 6. lokakuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/702/EY
– having regard to the Council Decision 2006/702/EC of 6 October 2006 on Community Strategic Guidelines on Cohesion
– ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2005 annetun komission tiedonannon "Kasvua ja työllisyyttä tukeva koheesiopolitiikka: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007–2013" ( KOM(2005)0299 ),
– having regard to the Commission Communication of 5 July 2005 entitled "Cohesion Policy in Support of Growth and Jobs: Community Strategic Guidelines, 2007-2013” ( COM(2005)0299 ),
– ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2002 annetun komission tiedonannon "Rakennerahastojen ohjelmakausi 2000–2006: Urban-aloitteen alustava arviointi" ( KOM(2002)0308 ),
– having regard to the Commission Communication of 14 June 2002 entitled "The programming of the Structural Funds 2000-2006: an initial assessment of the Urban Initiative" (
– ottaa huomioon Euroopan aluesuunnittelun seurantaverkon ESPONin vuoden 2006 ohjelman ja hyväksytyn ESPON 2013 -ohjelman tulokset,
– having regard to the results of the European Spatial Planning Observatory Network (ESPON) 2006 Programme and the adopted ESPON 2013 Programme,
– ottaa huomioon Urban Audit -tietokannan 358 eurooppalaista kaupunkia koskevat tilastotiedot, jotka perustuvat 330 indikaattoriin,
– having regard to the information from the database of the Urban Audit that provides statistics with 330 indicators on 358 European cities,
– ottaa huomioon 21. helmikuuta 2008 antamansa päätöslauselman alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan seurannasta – kohti eurooppalaista aluekehityksen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden toimintaohjelmaa
– having regard to its resolution of 21 February 2008 on the follow-up of the Territorial Agenda and the Leipzig Charter : Towards a European Action Programme for Spatial Development and Territorial Cohesion
Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0069 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0069 . ,
– ottaa huomioon 10. toukokuuta 2007 antamansa päätöslauselman asuntoasioista ja aluepolitiikasta
– having regard to its resolution of 10 May 2007 on housing and regional policy
EUVL C 76 E, 27.3.2008, s. 124. ,
OJ C 76 E, 27.3.2008, p 124. ,
– ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön ( A6‑0031/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6‑0031/2009 ),
A. huomauttaa, että vaikka kaupunkikysymykset ovat kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten vastuulla, kaupunkialueilla tunnustetaan olevan tärkeä osa Lissabonin ja Göteborgin strategioiden tehokkaassa täytäntöönpanossa ja määräävä asema koheesiopolitiikassa, josta EU:n toimielimet vastaavat,
A. whereas it is recognised that whilst urban issues fall under the responsibility of national, regional, and local authorities, urban areas nevertheless play a key role in the effective implementation of the Lisbon and Gothenburg Strategies and are therefore viewed as a high priority in cohesion policy, for which the EU institutions have a responsibility,
B. toteaa, että Leipzigin peruskirjan mukaan EU:n tavoitteena on varmistaa yhdennetty lähestymistapa kaupunkien kehityspolitiikan täytäntöönpanoon, jotta voidaan luoda laadukkaita kaupunkialueita, nykyaikaistaa julkisia palveluja ja liikenne-, energia- ja tietoverkostoja sekä kannustaa elinikäiseen oppimiseen, koulutukseen ja innovaatioihin erityisesti epäsuotuisissa kaupunkikeskustoissa ja epäsuotuisilla alueilla,
B. whereas the EU's objectives as set out in the Leipzig Charter are to ensure an integrated approach to urban development policy implementation in order to create high quality urban spaces, to modernise transport, energy, public utilities and information networks, and to encourage life-long learning, education and innovation particularly in deprived inner cities and areas,
C. toteaa, että joustavan, olosuhteisiin mukautuvan ja dynaamisen "muistilistan" laatiminen Leipzigin peruskirjan täytäntöönpanoa varten – joka on perusedellytys Euroopan kaupunkien moninaisten tarpeiden täyttämiseksi ja jonka puheenjohtajavaltio Ranska on jo aloittanut – ja toisaalta jäsenvaltiokohtaisten yhdennetyn kaupunkikehittämisen suunnitelmien laatiminen voivat osoittautua erittäin hyödyllisiksi keinoiksi hankkia tietoa eri tilanteista ja toteuttaa tarkkaan kohdennettuja aloitteita,
C. whereas both the drawing up of a flexible, adaptable and dynamic 'check list' for the implementation of the Leipzig Charter, as a basic condition for accounting for the variety of needs of diverse European cities and towns, as already launched under the French Presidency, and the further drawing up of integrated urban development plans by each Member State may constitute a useful additional basis for shedding light on the various situations and consequently undertaking clearly targeted initiatives,
D. katsoo, että kaupunkien ja kaupunkialueiden välille on tehtävä ero,
D. whereas a distinction needs to be made between cities and urban areas,
E. huomauttaa, että vaikka 80 prosenttia EU:n 492 miljoonasta asukkaasta elää kaupungeissa ja unionille on ominaista monikeskuksinen kehitys, jäsenvaltioiden välillä on kuitenkin huomattavia eroja väestön jakautumisessa kaupunki-, esikaupunki- ja maaseutualueille, ja kaupunkiväestön etujen ja tarpeiden melko heikko edustus rakennerahastojen toimintaohjelmissa aiheuttaa ongelmia,
E. whereas although 80 % of the 492 million EU inhabitants live in cities, the European Union being characterised by its polycentric development, there are however some significant differences between Member States regarding the population distribution in urban, suburban and rural areas and also problems related to the rather scarce representation of the urban population's interests and needs in the Structural Funds' operational programmes,
F. muistuttaa, että kaupunkialueilla tuotetaan 70–80 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta ja kaupunkien on tunnustettu olevan innovaatiokeskuksia ja alueellisen, kansallisen ja EU:n kehityksen vetureita,
F. whereas urban areas are responsible for generating 70 to 80 % of the EU's GDP and cities are recognised as centres of innovation and motors of regional, national and EU development,
G. toteaa kuitenkin, että kaupungit ovat myös vastuussa yli 75 prosentista maailman energiankulutuksesta ja niiden energiantuotanto, liikenne, teollisuus ja lämmitys synnyttävät 80 prosenttia kasvihuonekaasuista,
G. whereas, however, cities are also responsible for over 75% of world energy consumption and produce 80% of greenhouse gases as a result of energy production, traffic, industry and heating,
H. toteaa, että kaupungistumista lisää sisäinen muuttoliike pääkaupunkeihin ja muihin suurkaupunkeihin ja että siitä johtuva väestönkasvu muodostaa valtavan taakan kasvaville kaupungeille, joiden on selvittävä lisääntyvistä jätehuoltoon, asuntotuotantoon, koulutukseen ja työllisyyteen liittyvistä tarpeista, ja että lisääntyvä kaupungistuminen on valtava haaste maaseutualueille, joiden on selvittävä inhimillisen pääoman, työntekijöiden, kuluttajien ja koululaisten vähenemisestä,
H. whereas the trend towards urbanisation is compounded by internal migration towards capital cities and other metropolises, and whereas the resulting population growth causes an immense burden on the growing cities, which have to deal with increased needs in terms of waste management, the provision of housing, education and employment opportunities and whereas this growing tendency towards urbanisation poses an enormous challenge to rural areas, which have to deal with the loss of human capital, the labour force, consumers and students,
I. katsoo, että EU:n hiljattain tapahtunut ennennäkemätön laajentuminen on lisännyt alueellisia eroja poikkeuksellisen paljon ja kasvattanut rappeutuneiden kaupunkien lukumäärää,
I. whereas the recent unprecedented enlargement of the EU has resulted in an exceptional increase in regional disparities and the addition of a large number of cities suffering from urban decay,
J. toteaa, että jäsenvaltioiden erilaisista poliittisista, institutionaalisista ja perustuslaillisista järjestelyistä huolimatta EU:n kaupunkialueilla on yhteisiä haasteita ja mahdollisuuksia, mikä korostaa yhtäältä yksityiskohtaisten tilastotietojen ja toisaalta keskinäisen yhteistyön ja hyvien käytäntöjen vaihtamisen tarvetta, jotta Euroopan kaupungit pärjäisivät globaalissa kilpailussa,
J. whereas despite the fact that there are diverse political, institutional and constitutional arrangements in the Member States, EU urban areas are facing common challenges and also have common opportunities to address them, which underlines the need for detailed statistical data on the one hand and on the other hand for mutual cooperation and exchange of good practices, in order for European cities to be able to face worldwide competition,
K. katsoo, että EU:n aluekehityksessä on haasteena talouden rakenneuudistus, työmarkkinoiden suuret vaihtelut, huonosti toimiva ja ruuhkainen liikenne, käyttökelpoisen alueen rajallisuus kaupunkirakenteen hajautumisen vuoksi, vähentyvä ja ikääntyvä väestö, maaseutualueiden ja pienten kaupunkien autioituminen väestön muuttaessa suuriin asutuskeskuksiin, sosiaalinen syrjäytyminen, rikollisuuden yleisyys ja sen jatkuva lisääntyminen, tiettyjen kaupunginosien slummiutuminen, kotitalouksien alhainen tulotaso, elämänlaadun heikkeneminen köyhillä alueilla, puistojen ja virkistysalueiden riittämätön määrä, ympäristön pilaantuminen, vesihuollon ja yhdyskuntajätteen ja jäännösmateriaalien käsittelyn hallinta sekä tarve turvata energiahuolto ja energian tehokas käyttö,
K. whereas EU spatial development faces the challenges of economic restructuring, strong fluctuations in the labour market, inaccessible and congested public transport, limited useable territory exacerbated by urban sprawl, a declining and ageing population, the depopulation of rural areas and small towns and cities in favour of large urban centres, social exclusion, high and rising crime rates, "ghettoisation" of certain city districts, low household income, the worsening of the quality of life in deprived areas, insufficient numbers of parks and recreation areas, environmental pollution, water, waste and residue management control and the need for secure energy supplies and efficient energy use,