natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euro–Välimeri-kumppanuuden suurimpana esteenä ja jarruna on eittämättä se, ettei Euroopan unionin harjoittamaa Välimeren-politiikkaa ole selkeästi määritelty, sekä se, että unionilta puuttuu pitkän aikavälin strateginen visio siitä, miten Välimeren aluetta pitäisi kehittää ja vakauttaa.
The lack of a clear definition of the EU's Mediterranean policy and of a long-term strategic vision for the region's development and stabilisation is unquestionably the main stumbling-block for the Euro-Mediterranean partnership, and the primary source of the impasse affecting it.
Unionin tulevissa toimissa onkin keskityttävä tämän puutteen korjaamiseen.
Our goal must be to respond to this shortcoming, and this must drive our future actions.
Euro–Välimeri-alueen vapaakauppa-alueen perustamisesta
on the construction of the Euro-Mediterranean free trade zone
Euro–Välimeri-alueen vapaakauppa-alueen perustaminen
Construction of the Euro-Mediterranean free trade zone
Maatalousmarkkinoiden avaamisen luonne
Nature of the opening-up of agricultural markets
9. on huolissaan Maailman kauppajärjestön Dohan kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen kariutumisesta johtuvien kahdenvälisten suhteiden heikentymisestä maatalousalalla, mitä Yhdysvaltojen ja Marokon välillä hiljattain allekirjoitetut sopimukset kuvastavat; katsoo, että on kaikkien Välimeren maiden yhteisten etujen mukaista vahvistaa kumppanuutta sellaisen yhteistyön ja vaihdon verkoston luomiseksi, jonka avulla voidaan taata taloudellisen hyvinvoinnin jakaminen;
Expresses its concern, against the backdrop of standstill in the Doha round of multilateral WTO negotiations, at the upturn in bilateral trade relations in the agriculture sector, like the recently signed agreements between the United States and Morocco; considers that it is in the shared interest of all the Mediterranean countries to strengthen their partnership in order to construct together an area of cooperation and trade with the goal of ensuring mutual economic prosperity;
13. kehottaa kaikkia Euro–Välimeri-alueen maatalousalan yhteiskunnallisia ja taloudellisia toimijoita edistämään yhteistyötä täydentävillä aloilla parantamalla tuotteiden täydentävyyttä Välimeren pohjoisen ja eteläisen rannan välillä ja Välimeren eteläisten ja itäisten maiden suhteissa; korostaa tässä yhtenä esimerkkinä viininviljelyalaa sekä hedelmä- ja vihannesalaa, jossa Välimeren kummankin puolen tuotteet voisivat yhdessä taata kuluttajille mittavamman ja houkuttelevamman kaupallisen tarjonnan;
Calls upon all the socio-professional players in the Euro-Mediterranean agriculture sector to foster cooperation in complementary sectors by promoting the complementarity of products both between the northern and southern shores of the Mediterranean and (where possible) between the SEMCs' South-South shores; emphasises, by way of example, the case of the wine industry or the fruit and vegetable sector, where production from both sides of the Mediterranean could help develop a more comprehensive and attractive commercial supply for consumers;
17. panee tyytyväisenä merkille Välimeren maiden maaseudun kehittämiseen osoittaman kiinnostuksen; kehottaa Euroopan unionia tukemaan siviiliyhteiskunnan verkostoja, jotta voidaan edistää sellaisen eteläisen Välimeren alueen maaseudun kehittämisen strategian luomista, jossa keskitytään toimien monipuolistamiseen, perusrakenteiden vahvistamiseen yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, jalostuksen sekä markkinoinnin parantamiseksi, kaupunki- ja maaseutualueiden välisten yhteyksien uudelleen luomiseen ja ympäristön suojelemiseen (erityisesti luonnonvarojen kestävä hallinta asianmukaisten tuotantotapojen avulla); kehottaa Euroopan unionia kehittämään tätä strategiaa yhteydessä ylikansallisiin, alueidenvälisiin, rajat ylittäviin ja naapurikumppanuutta koskeviin aloitteisiin, joita ollaan parhaillaan määrittelemässä operationaalisten toimintaohjelmien perustalta; korostaa, että tässä yhteydessä olisi edistettävä verkostojen ja yhteistyörakenteiden luomista Leader-ohjelmasta ja maaseudun integroidusta vahvistamisesta saatujen kokemusten levittämiseksi;
Welcomes the interest expressed by the Mediterranean countries with regard to rural development; calls on the European Union to support the development of civil society networks in order to contribute to a strategic rural development plan for the south of the Mediterranean centring on the diversification of activities, enhancement of infrastructure for better access to information, vocational training, processing and marketing, reconnection of urban and rural areas and conservation of the environment (particularly in the context of the responsible management of natural resources around suitable methods of production); calls upon European Union to develop that strategic plan in association with the transnational, interregional, cross-border and neighbourhood partnership initiatives which are currently being devised on the basis of operational intervention programmes; emphasises the need to promote - in this connection - the establishment of networks and of structured cooperation for the purpose of disseminating LEADER experience and the experience gained in the integrated enhancement of rural areas;
Barcelonassa vuonna 1995 käynnistetyn Euro–Välimeri-kumppanuuden tarkoituksena on perustaa rauhan ja vakauden alue, edistää osaltaan alueen kansojen parempaa keskinäistä ymmärrystä sekä luoda alue, jolla vaurautta lisätään parantamalla yhteistyötä ja vapauttamalla kauppaa säännellysti Välimeren alueella.
The aim of the Euro-Mediterranean partnership, which was launched in Barcelona in 1995, is to establish an area of peace and stability, contribute to better mutual understanding between the peoples of the region and construct an area of shared prosperity through increased cooperation and regulated liberalisation of trade within the Mediterranean region.
Alun perin teollisuuden alalle suunniteltu Euroopan unionin ja Välimeren alueen vapaakauppa-alueeseen vuoteen 2010 mennessä tähtäävä hanke on kymmenen vuotta käynnistymisensä jälkeen ulotettu koskemaan myös maatalousalaa.
Ten years later, the plan to establish a Euro-Mediterranean free trade area by 2010, limited initially to the manufacturing sector, was extended to include the agriculture sector.
Vastedes EU:n sekä Välimeren eteläisten ja itäisten maiden välillä käynnistetyissä neuvotteluissa keskitytään ensisijaisesti tämän prosessin nopeuteen ja siinä käytettäviin menetelmiin.
Subsequently, in negotiations launched between the EU and the SEMC, discussions have mainly focused on the method and pace of this process.
Välimeren eteläisten ja itäisten maiden kannalta
Issues and limits of a sudden opening-up of the markets
Monet katsovat, että markkinoiden avautuminen on asianmukainen keino vastata tähän kaksinkertaiseen haasteeseen, koska sillä vauhditetaan Välimeren eteläisten ja itäisten maiden elintarvikehuoltoa, kannustetaan näitä maita nykyaikaistamaan tuotantovälineitään ja mahdollistetaan se, että nämä maat hyödyntävät tiettyjä tuotteita (esimerkiksi hedelmiä ja vihanneksia) koskevat suhteelliset etunsa.
Many view the opening-up of markets as an appropriate way to address this twin prospect, through speeding up the provisioning of the SEMC on the world market, encouraging the modernisation of their production systems and enabling them to capitalise on their comparative advantages in respect of a number of products (e.g.: fruit and vegetables).
Nämä taloudelliset näkökohdat ovat kuitenkin ristiriidassa ongelman sosiaalisen ja ympäristöön liittyvän ulottuvuuden kanssa.
However, this economic approach is at odds with the social and environmental aspects of the issue.
Maailmanmarkkinoille osallistuminen kannustaa hyödyntämään yhä tehokkaampia tuotantotapoja ja yhä tuottoisampia viljelytapoja, joiden käyttäminen asianomaisissa valtioissa ei välttämättä ole maankäytön kannalta perusteltua.
In environmental terms, the disintegration of this family farm fabric would trigger serious regional imbalances by exacerbating an already-devastating rural exodus towards overpopulated large urban centres and, more broadly, towards the coast.
Euroopan unionin kannalta
For the European Union
Vaikka markkinoiden avautuminen tuo todellisia mahdollisuuksia EU:n maanviljelijöille erityisesti aloilla, joilla Välimeren eteläisten ja itäisten maiden tuotanto on alijäämäistä (maito, sokeri jne.), sääntelyn tukemiseksi perinteisesti esitetyt perustelut ovat yhä ajankohtaisia, kun otetaan huomioon Välimeren eteläisten ja itäisten maiden palkkataso, ympäristökustannusten puute kyseisissä valtioissa ja laajemmin se, että Euroopassa ja kyseisissä maissa sovellettavia normeja ei ole yhdenmukaistettu.
While the opening-up of markets offers genuine export possibilities for European producers, not least as regards a number of products for which there is a production deficit in the SEMC (milk and sugar, etc.), the traditional arguments in favour of regulating trade are still common currency, given wage levels in the SEMC, the absence of any environmental contributions in those countries and, more generally, the absence of harmonised standards between European and the SEMC.
Tilanteesta aiheutuva kilpailuongelma on sitäkin polttavampi, koska kilpailua käydään samantyyppisistä tuotteista (erityisesti hedelmistä ja vihanneksista) Välimeren molemmin puolin.
The issue of the competition generated by these circumstances assumes even greater importance in that it often concerns the same types of production (particularly fruit and vegetables) on either side of the Mediterranean.
Mahdollisuudet tehokkaaseen taloudelliseen kumppanuuteen
Prospects for an efficient economic partnership
Näin ollen on tullut tarpeelliseksi – sekä Välimeren eteläisten ja itäisten maiden että EU:n kannalta – käynnistää nopeasti uudelleen neuvottelut todellisen, markkinoiden asteittaiseen ja hallittuun avautumiseen perustuvan ja Välimeren maiden sosiaalis-taloudelliset realiteetit huomioon ottavan kumppanuuden toteuttamiseksi.
It is therefore essential – both for the SEMC and for the European Union – to swiftly reopen discussions on implementing a genuine partnership based on a gradual and controlled opening-up of the markets that suits the social and economic realities of the Mediterranean basin.
Tätä taustaa vasten on syytä ehdottaa neljää tavoitteiden saavuttamisen kannalta olennaista päälinjaa:
With this in mind, your rapporteur would make four main suggestions for achieving the desired objectives:
1 – Maatalousmarkkinoiden avaamisprosessin vauhdin ja tehokkuuden mukauttaminen.
1 - Adjust the rhythm and intensity of the process of the opening-up of agricultural markets .
Tämä pitää sisällään Välimeren eteläisten ja itäisten maiden ennakoivalle ja nopealle taloudelliselle yhdentymiselle annettavan tuen, kaupan vapauttamisprosessin asteittaisuuden, joka riippuu Välimeren kummallakin puolella toteutettavista uudistuksista sekä maatalous- ja maaseutupolitiikasta, sekä etuuskohteluun ja tarjonnan hallintaan perustuvan epäsymmetrisen järjestelmän ylläpitämisen.
This means providing support for the rapid prior economic integration of the SEMC; gradual liberalisation based on the agricultural and rural reforms and policies pursued on either side of the Mediterranean; maintaining an asymmetric system based on trade preferences and continued use of supply-side management tools.
2 – Tiiviimpien kumppanuuksien ja ystävyystoiminnan kehittäminen investointeja vahvistavan hallintoympäristön uudistuksen tukemiseksi, Välimeren maiden liike-elämän järjestöjen yhteistyön lisäämiseksi toisiaan täydentävillä aloilla sekä erityisen alkuperänimitykset sisältävän järjestelmän kehittämisen tukemiseksi.
2 - Develop closer partnerships and twinnings in order to support reform of the administrative environment and thereby bolster investment; heighten cooperation between professional organisations in the Mediterranean in complementary sectors; promote the development of a system of registered designations of origin.
3 – Maaseudun kehittämisen painottaminen , jotta Välimeren eteläisissä ja itäisissä maissa kehitettäisiin ympäristön ja luonnonvarojen kannalta kestävää monipuolista maataloutta, joka mahdollistaa laadukkaiden elintarvikkeiden tuotannon ja edistää tasapainoista aluekehitystä.
3 - Focus on rural development in order to help develop in the SEMC multifunctional agriculture which is environment- and natural resource-friendly, and which will allow high-quality foodstuffs to be produced while also contributing to balanced regional development.
Yleisemminkin maaseudun kehittämiseen liittyvän ongelmakentän yhteisellä tiedostamisella olisi voitava luoda yhteisiä arvoja ja yhdenmukaistaa tuotantonormit asteittain Välimeren molemmin puolin.
More generally, shared realisation of the importance of rural development issues should enable a set of common values to be established and production standards to be harmonised on both sides of the Mediterranean.
On tärkeää, että Euroopan unioni ottaa käyttöön saatavillaan olevat rahoitusvälineet (erityisesti tulevan eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen) erityisesti Välimeren eteläisten ja itäisten maiden tuotantorakenteiden nykyaikaistamisen ja alakohtaisten kumppanuusmenettelyjen tukemiseksi.
The European Union must harness the financial instruments at its disposal (and especially the future European neighbourhood instrument), not least to support the modernisation of SEMC production structures and sectoral partnership approaches.
Lisäksi Euroopan unionin olisi annettava institutionaalista tai taloudellista tukea sellaisen järjestelmän luomiselle, jolla tukien painopistettä suunnattaisiin Välimeren eteläisten ja itäisten maiden pieniin perheviljelmiin, jotka ovat alttiimpia maatalousalan kilpailulle.
Your rapporteur also advocates the European Union pressing institutionally and financially for the introduction of a system for weighting aid towards small family farms in the SEMC, which will be the ones most exposed to competition in the agricultural sphere.
Euro–Välimeri-alueen vapaakauppa-alueen perustaminen
Construction of the Euro-Mediterranean free-trade zone
ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen muuttamista koskevan sopimuksen tekemisestä
on the proposal for a Council decision concerning the conclusion of the Agreement amending the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States, of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000
ulkoasiainvaliokunnaN LAUSUNTO .........................................................................12
OPINION OF THE COMMITTEE ON FOREIGN AFFAIRS.................................................12
– ottaa huomioon luonnoksen neuvoston päätökseksi (6987/2006)
– having regard to the draft Council decision (6987/2006)
– ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen muuttamista koskevan sopimusluonnoksen,
– having regard to the draft agreement amending the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States, of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000,
– ottaa huomioon neuvoston EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 310 artiklan mukaisesti esittämän pyynnön puoltavasta lausunnosta ( C6‑0124/2006 ),
– having regard to the request for assent submitted by the Council pursuant to Article 300(3), second subparagraph, in conjunction with Article 310 of the EC Treaty ( C6‑0124/2006 ),
– ottaa huomioon kehitysyhteistyövaliokunnan suosituksen ja ulkoasiainvaliokunnan lausunnon ( A6‑0469/2006 ),
– having regard to the recommendation of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Foreign Affairs ( A6‑0469/2006 ),
Cotonoun sopimuksen tarkistamisesta käytiin neuvotteluja yhteispuheenjohtajina toimineiden Luxemburgin ja Kap Verden johdolla Brysselissä 23. helmikuuta 2005, ja muutettu sopimus allekirjoitettiin muodollisesti 25. kesäkuuta 2005 Luxemburgissa.
Negotiations on the revision of the Cotonou Agreement were concluded under the joint presidency of Luxembourg and Cape Verde on 23 February 2005 in Brussels, and the treaty amending it formally signed in Luxembourg on 25 June 2005.
Tarkistus on täysin jatkuvuuden periaatteen ja Lomé–Cotonou-säännöstön mukainen, ja sen yhteydessä sopimukseen tehdään useita poliittisia muutoksia tai sitä pyritään tehostamaan.
The revision is fully contiguous and in line with the Lomé-Cotonou acquis while making several changes that are political in nature or aimed at enhancing effectiveness.
Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 300 artiklan mukaisesti parlamenttia pyydetään arvioimaan sopimusta hyväksyntämenettelyssä ja esittämään kantansa sopimuksen täytäntöönpanoa koskevan päätöslauselman muodossa.
Parliament is invited, pursuant to Article 300 TEC, to assess the agreement under the assent procedure and also to adopt a position, in the form of a resolution, on recommendations for its implementation.
Nykyinen sopimus on kuitenkin siinä mielessä ongelmallinen, ettei se sisällä rahoitusta koskevia määräyksiä.
However, the Agreement as it stands presents a problem in that it does not contain an agreement on financing.
Tällä muutoksella hyväksytään kokonaisuudessaan Lomén ja Cotonoun sopimukset.
This amended text takes over the whole of the Lomé and Cotonou acquis.
Vuonna 1975 Lomén sopimuksen allekirjoitti 46 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maata sekä yhdeksän Euroopan unionin jäsenvaltiota.
The Lomé Convention was signed in 1975 by 46 African, Caribbean and Pacific countries and by the 9 Member States of the European Union.
Tämän jälkeen Euroopan unionin jäsenvaltioiden määrä on laajentumisten myötä noussut 25:een (pian 27:ään) ja AKT‑kumppanuusmaiden määrä on kasvanut 46:sta 78:aan.
The European Union has gradually enlarged to 25 members (soon to be 27) while the number of partner ACP States has risen from 46 to 78.
Yhteistyö perustuu kumppanuussuhteeseen, jolle ominaista on sopimusosapuolten yhdenvertaisuus sellaisena kuin yhteiset toimielimet sen tunnustavat.
Cooperation is based on a partnership that acknowledges both parties signatory to be equals, as is testified by the joint nature of its institutions.
Strategiana on pyrkimys globaalisuuteen ja johdonmukaisuuteen heti alusta asti, ja se käsittää ohjelmien suunnittelun, kaupankäyntijärjestelmän, joka ei perustu vastavuoroisuuteen – ja josta on laadittu tuotekohtaiset pöytäkirjat – sekä alkutuotannon tuotteiden vientitulojen vakautusjärjestelmät.
From the outset, the aim was to achieve a global and cohesive strategy, with programmability, a non-reciprocal trade system - with protocols per product group - and mechanisms for stabilising export earnings on primary products.
Vuonna 1989 tapahtuneen Berliinin muurin murtumisen ja siitä seuranneiden suurten muutosten myötä Lomén neljänteen yleissopimukseen lisättiin maininta ihmisoikeuksien kunnioittamisesta.
Following the fall of the Berlin Wall in 1989 and the upheavals that followed, the reference appeared in the Lomé IV Convention to respect for human rights.
Euroopan parlamentti antoi 17. tammikuuta 2002 puoltavan lausunnon Cotonoun sopimuksen tekemisestä.
The European Parliament gave its assent to the Cotonou Agreement on 17 January 2002.
Cotonoun sopimus on esimerkillinen sopimus, koska sisältää määräyksiä EU:n ja sen allekirjoittaneiden maiden suhteiden kaikista näkökohdista ja koskee noin 750:tä miljoonaa ihmistä eri puolilla maailmaa.
The Cotonou Agreement is an exemplary agreement, not only because it governs all facets of the EU's relations with the countries concerned, but also because it concerns some 750 million people worldwide.
Ensimmäisessä viisivuotistarkistuksessa Cotonoun sopimukseen tehdyt muutokset
Amendments under the first five-yearly revision of the Cotonou Agreement
Poliittinen vuoropuhelu (6 a artikla, 96 artikla ja liite VII)
Political dialogue (Articles 6a and 96 and Annex VII)
Tarkistetun sopimuksen 8 artiklassa määrätään aikaisempaa järjestelmällisemmästä ja muodollisemmasta poliittisesta vuoropuhelusta, jota käydään kolmesta olennaisesta osasta (ihmisoikeuksista, demokratian periaatteista ja oikeusvaltiosta).
The revised Agreement provides for a more systematic and formal political dialogue under Article 8 when this relates to the three essential elements (human rights, democratic principles and the rule of law).
Lisäksi tällainen vuoropuhelu on vastedes käytävä ennen 96 artiklan mukaisten kuulemisten aloittamista.
Furthermore, this dialogue must now be held before the consultation procedure provided for by Article 96 can be launched.
Näitä määräyksiä täydennetään liitteellä, jossa tarkennetaan jäsenneltyä vuoropuhelua koskevia sääntöjä.
These provisions are complemented by a new annex setting out the detailed arrangements for this structured dialogue.
Koska 8 artiklan mukaisella muodollisella ja jäsennellyllä vuoropuhelulla pyritään ehkäisemään ongelmia, sitä pitäisi käydä järjestelmällisesti jokaisen maan kanssa.
In keeping with the preventive nature of the dialogue within the meaning of Article 8, a formal and structured dialogue should be held systematically with each country.
Jos tällaisen vuoropuhelun päättyessä toinen osapuoli katsoo vastapuolen rikkovan jotakin olennaista velvoitetta, se voi turvautua kuulemismenettelyyn sekä mahdollisesti aiheellisiin toimenpiteisiin, joista määrätään 96 artiklassa.
If, at the end of this formal dialogue, one party considers that the other has failed to respect an essential obligation, it can invoke the consultation procedure and, if necessary, the appropriate measures provided for under Article 96.
Lisäksi 96 ja 97 artiklan mukaisia kuulemisten määräaikoja on pidennetty.
The timeframes for consultations under Articles 96 and 97 have been extended.
Yhteinen neuvosto voi tarkentaa tiettyjä sääntöjä, etenkin kun kyse on kuulemisprosessin eri vaiheista sekä erityyppisistä perusteista ja tavoitteista.
The Joint Council may lay down a certain number of additional arrangements, relating, for instance, to the stages of the consultation process and types of benchmarks and targets.
Tarkistetun Cotonoun sopimuksen 8 artiklassa määrätään myös AKT-maiden ryhmän edustajien sekä AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen osallistumisesta poliittiseen vuoropuheluun.
In addition, under the revised Cotonou Agreement, the representatives of the ACP Group and the ACP-EU JPA may participate in the political dialogue provided for in Article 8.
Käytännössä tällä tarkoitetaan AKT-maiden ryhmän osalta AKT–EY-suurlähettiläskomitean troikkaa sekä poliittisia, sosiaalisia, humanitaarisia ja kulttuurisia asioita käsittelevää AKT–EY-alakomiteaa, kun taas yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen osalta tällä tarkoitetaan yhteispuheenjohtajia tai heidän nimettyjä edustajiaan.
In practical terms, this means, for the ACP Group, the troika of the ACP Committee of Ambassadors and the chairperson of the ACP sub-committee on political, social, humanitarian and cultural affairs and, for the JPA, the co-presidents or their designated representatives.
Parlamenttien vahvistaminen (58 artiklan 2 kohta)
Strengthening of the parliaments (Article 58(2))
Ensimmäistä kertaa sopimuksessa mainitaan nimenomaisesti kansallisten parlamenttien olevan avunsaajia.
For the first time, express reference is made to national parliaments as aid recipients.
Se, mitä sopimukseen on nyt kirjattu, oli mahdollista jo aikaisemminkin, mutta muutos rohkaisee epäilemättä AKT-maiden hallituksia ottamaan parlamentit aikaisempaa järjestelmällisemmin mukaan kansallisista strategia-asiakirjoista käytäviin neuvotteluihin.
What is now provided for was already possible in the past, but is sure to encourage the governments of the ACP countries to involve parliaments more systematically in their negotiations on national strategy documents.