natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sen poikkeuksellisen pitkä perustelu tämän kaksinkertaisen oikeusperustan käytölle kuuluu seuraavasti:
Its unusually lengthy justification for the use of this dual legal basis is as follows:
"Ehdotuksen oikeusperustan muodostaa yhteisön perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohta yhdessä 95 artiklan kanssa.
"The Proposal will be made on the basis of Article 175(1) of the Treaty in combination with Article 95.
Vaikka pääsääntöisesti käytetään yhtä yksittäistä oikeusperustaa, kahta oikeusperustaa voidaan käyttää silloin, kun säädös sisältää säännöksiä, jotka pohjautuvat perustamissopimuksen eri kohtiin.
While a single legal base is preferred, it is recognised that a dual legal base is appropriate where a measure contains provisions based on different parts of the Treaty.
Tämän direktiivin tapauksessa molemmat oikeusperustat edellyttävät yhteispäätösmenettelyn käyttöä.
Both these legal bases imply the use of the co-decision procedure.
Suurin osa ehdotuksesta kuuluu 175 artiklan 1 kohdan (ympäristö) soveltamisalaan.
The majority of the Proposal falls under Article 175(1) (environment).
Artiklalla annetaan yhteisölle valtuudet toimiin, joilla suojellaan, säilytetään ja parannetaan ympäristön laatua, suojellaan ihmisten terveyttä tai käytetään luonnonvaroja harkitusti ja järkevästi.
This Article gives the Community power to act to preserve, protect and improve the quality of the environment, protect human health and make prudent and rational use of natural resources.
Tällä direktiivillä pyritään juuri noihin tavoitteisiin.
These objectives are pursued by this Directive.
Ehdotuksen 15, 16 ja 17 artiklassa asetetaan kuitenkin jäsenvaltioille sitovia velvoitteitta, jotka koskevat biopolttoaineiden ja muiden bionesteiden ympäristökestävyyttä.
However, Articles 15, 16 and 17 of the Proposal impose binding obligations on Member States regarding the sustainability of biofuels and other bioliquids.
Ympäristökestävyyskriteerit tähtäävät itsessään luonnollisesti ympäristön suojeluun, mutta tämän lisäksi direktiivillä estetään jäsenvaltioita toteuttamasta tiettyjä toimenpiteitä, jotka estäisivät biopolttoaineiden tai raaka-aineiden kauppaa.
While the sustainability criteria themselves obviously pursue an aim of environmental protection, the Directive also prevents Member States from adopting certain measures which would obstruct trade in biofuels or raw materials.
Direktiivillä pyritään biopolttoaineiden ympäristökestävyyskriteereiden täydelliseen yhdenmukaistamiseen sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden yksinään asettamat kriteerit eivät aiheuttaisi kaupan esteitä jäsenvaltioiden välille.
The Directive thus aims for a complete harmonisation of biofuel sustainability criteria in order to ensure that no criteria adopted individually by Member States may constitute an obstacle to trade between Member States.
Direktiivin tämän osan päätavoitteena on siis pidettävä sisämarkkinoiden toteuttamista.
For this element of the Directive, the internal market is therefore considered to be the primary objective.
Tätä tulkintaa ei kumoa se, että myös ympäristönsuojelu on tärkeä tavoite, koska perustamissopimuksen 95 artiklan 3 kohdassa määrätään nimenomaisesti, että sisämarkkinoiden toteuttamiseen tähtäävissä toimissa on pyrittävä korkeaan tasoon ympäristönsuojelussa.
This assessment is not altered by the fact that environmental protection is also an important goal, since Article 95(3) EC expressly provides for a high level of protection of the environment to be aimed for in measures to complete the internal market.
Näin ollen komissio katsoo, että biopolttoaineiden ympäristökestävyyden yhdenmukaistettuja standardeja koskevat säännökset kuuluvat 95 artiklan soveltamisalaan (sisämarkkinat).
The Commission therefore considers that the provisions of harmonised standards for biofuel sustainability fall under Article 95 (internal market).
Yleisesti ottaen uusiutuva energia muodostaa perinteisen energian kattavan korvaajan ja sitä tarjotaan samojen verkkojen ja kuljetusjärjestelmien kautta.
In general, renewable energy is a close substitute for conventional energy and is supplied through the same infrastructure and logistic systems.
Kaikki jäsenvaltiot käyttävät jo nykyisellään uusiutuvaa energiaa ja ovat jo päättäneet lisätä sen osuutta.
All Member States already use renewable energy and all have already decided to increase renewable energy's share.
Näistä syistä ehdotus ei merkittävässä määrin vaikuta jäsenvaltioiden valintaan eri energianlähteiden välillä tai niiden energiantuotannon yleisrakenteeseen, eikä kuulu perustamissopimuksen 175 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan."
For these reasons, the proposal will not significantly affect Member States' choice between different energy sources or the general structure of their energy supply and does not fall under Article 175(2) of the Treaty."
Asetusehdotuksen tavoite ja sisältö
Aim and content of the proposal for a regulation
Tällä ehdotetulla direktiivillä pyritään luomaan yhteiset puitteet uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian edistämiselle.
The proposed directive seeks to establish a common framework for the promotion of energy from renewable sources.
Lisäksi siinä vahvistetaan ympäristökestävyyskriteerit biopolttoaineille ja muille bionesteille.
It establishes environmental sustainability criteria for bio fuels and other bio liquids
Tällä tulevalla direktiivillä pyritään asettamaan yhteisölle sitova tavoite, jonka mukaan vuoteen 2020 mennessä 20 prosenttia energiankulutuksesta on tyydytettävä uusiutuvista lähteistä ja vähintään 10 prosenttia liikenteen polttoaineiden kulutuksesta on tultava uusiutuvista lähteistä; lisäksi pyritään asettamaan sitovat kansallisen tason tavoitteet linjassa EU:n yleisen 20 prosentin tavoitteen kanssa.
The future directive aims to establish an overall binding target of a 20% share of renewable energy sources in energy consumption and a 10% binding minimum target for bio fuels in transport to be achieved by each Member State, as well as binding national targets by 2020 in line with the overall EU target of 20%.
Vain yksi 57:stä johdanto-osan kappaleesta (johdanto-osan 53 kappale) viittaa erityisesti sisämarkkinoihin: siinä todetaan, että 15 ja 17 artiklan pitäisi katsoa perustuvan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklaan, koska niillä varmistetaan sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta yhdenmukaistamalla ehdot, jotka biopolttoaineiden ja muiden bionesteiden on tiettyä tarkoitusta varten täytettävä, sekä helpotetaan näin näiden ehtojen mukaisilla biopolttoaineilla ja muilla bionesteillä käytävää kauppaa jäsenvaltioiden välillä.
Of the 57 recitals, only one, recital (53), refers specifically to the internal market: it states that Articles 15 to 17 should be considered as being based on Article 95 EC because they ensure the proper functioning of internal market by harmonising the conditions of sustainability that biofuels and other bioliquids must meet for certain purposes and thus facilitating trade between Member States in compliant biofuels and bioliquids.
Loput johdanto-osan kappaleet ja säädösteksti (lukuun ottamatta loppumääräyksiä ilmoittamisesta, seurannasta, muuttamisesta ja kumoamisesta, komitologiasta ja voimaantulosta) koskevat ympäristön säilyttämistä, suojelua ja laadun parantamista sekä luonnonvarojen harkittua ja järkevää käyttöä EY:n perustamissopimuksen 174 artiklan tarkoittamalla tavalla.
The remainder of the recitals and the enacting terms (apart from the final provisions on reporting, monitoring, amendments and repeal, comitology and entry into force) are all concerned with preserving, protecting and improving the quality of the environment and the prudent and rational utilisation of natural resources within the meaning of Article 174 of the EC Treaty.
Jopa 15 ja 17 artiklat, joiden komission mielestä pitäisi perustua 95 artiklaan, koskevat ympäristönsuojelua.
Even Articles 15 to 17, which the Commission claims should be based on Article 95, are concerned with environment protection.
Koska tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan a) perustamissopimuksen yleinen artikla muodostaa riittävän oikeusperustan, vaikka kyseisellä säädöksellä pyrittäisiin toissijaisesti myös saavuttamaan tavoite, johon pyritään erityisellä perustamissopimuksen artiklalla ja b) moninkertaista oikeusperustaa on käytettävä ainoastaan silloin, kun toimenpiteellä on useita samanaikaisia tavoitteita, jotka ovat tiukasti kytköksissä toisiinsa siten, ettei jokin niistä ole toissijainen tai epäsuora tavoite muihin verrattuna, niin EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohtaa voidaan käyttää ainoana oikeusperustana.
In view of the strictures of the Court of Justice to the effect (a) that a general Treaty article constitutes a sufficient legal basis even though the measure in question also seeks, in a subordinate manner, to attain an aim sought by a specific Treaty article and (b) that it is only where a measure has several contemporaneous objectives which are indissolubly linked with each other without one being secondary and indirect in respect of the others that multiple legal bases must be used, it is considered that Article 175(1) EC can be used as the sole legal basis.
Oikeudellisten asioiden valiokunta päätti kokouksessaan 27. kesäkuuta 2008 yksimielisesti
At its meeting of 27 June 2008 the Committee on Legal Affairs accordingly decided, unanimously
Lopullisessa äänestyksessä olivat läsnä seuraavat jäsenet: Giuseppe Gargani (puheenjohtaja), Titus Corlăţean (varapuheenjohtaja), Diana Wallis (valmistelija), Sharon Bowles, Carlo Casini, Monica Frassoni, Neena Gill, Piia-Noora Kauppi, Klaus-Heiner Lehne, Eva Lichtenberger, Hans-Peter Mayer, Manuel Medina Ortega, Aloyzas Sakalas, József Szájer ja Ieke van den Burg. suositella, että kaikkein asianmukaisin oikeusperusta on EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan 1 kohta ja että 95 artiklaan ei ole tarpeen viitata.
The following were present for the final vote: Giuseppe Gargani (chairman), Titus Corlăţean (vice-chairman), Diana Wallis (draftswoman), Sharon Bowles, Carlo Casini, Monica Frassoni, Neena Gill, Piia-Noora Kauppi, Klaus-Heiner Lehne, Eva Lichtenberger, Hans-Peter Mayer, Manuel Medina Ortega, Aloyzas Sakalas, József Szájer and Ieke van den Burg. , to recommend that you that the most appropriate legal basis is Article 175(1) of the EC Treaty and that there is no need to add any reference to Article 95.
Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunto
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (*)
(*) Valiokuntien tehostettu yhteistyö – työjärjestyksen 47 artikla
(*) Associated committees - Rule 47 of the Rules of Procedure
Fossiiliset polttoaineet ovat pitkään olleet yhteiskuntiemme elinehto.
Fossil fuels have been the lifeblood of society for a long period of time.
Tuntemamme modernisaatio ei olisi ollut mahdollista ilman runsasta ja halpaa öljyä, hiiltä ja kaasua.
Modernisation as we know it would not have been possible without abundant supplies of cheap oil, coal and gas.
Tämä aikakausi on kuitenkin pian menneisyyttä.
However, this period will soon be over.
Energia- ja liikennejärjestelmiämme on tarpeen muuttaa perusteellisesti, tietenkin energiaturvallisuuden ja taloudellisten syiden vuoksi, mutta ennen kaikkea johtuen ilmastonmuutoksesta.
A thorough transformation of our energy and transportation systems is needed – for the sake of energy security and economics, but first and foremost because of Climate Change.
Ilmastonmuutosta pidettiin pitkään ennen kaikkea ympäristökysymyksenä.
For many years, Climate Change was seen primarily as an environmental issue.
Tänä päivänä kuitenkin tunnustetaan laajalti, että ilmastonmuutos vaikuttaa kaikkiin yhteiskunnan osa-alueisiin, ja ellei siihen puututa voimakkaasti, sillä voi olla tuhoisia seurauksia yhteiskunnalle.
Today, however, there is broad recognition that Climate Change affects all sectors of society and, if not tackled vigorously, may lead to catastrophic consequences for society.
EU tienhaarassa
EU at the crossroad
Euroopan unioni on tienhaarassa energian tulevaisuuden suhteen.
The EU is at a crossroad concerning the future of energy.
Energia- ja ilmastohaasteeseen vastaamiseksi ei ole ihmelääkettä.
There is no silver bullet to the energy and climate challenge.
On noudatettava monitahoista lähestymistapaa, jonka tärkeimmät tekijät ovat:
A multi-pronged approach must be pursued where the main pillars will be:
– energiatehokkuuden parantaminen,
- enhanced energy efficiency,
– fossiilisten polttoaineiden käytön asteittainen lopettaminen, sekä
- the gradual phase-out of fossil fuels and
– mittavat investoinnit vaihtoehtoisten ja ennen kaikkea uusiutuvien energialähteiden tutkimukseen, kehitykseen ja käyttöönottoon.
- massive investments in research, development and deployment of alternative energy sources, first and foremost renewable energy .
EU-komission uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi on jatkoa Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 2007 tekemälle päätökselle.
The EU Commission Renewables Directive is a follow-up to the European Council decision from March, 2007.
Komission ehdotus on tervetullut.
The Commission proposal is welcome.
Parlamentti on pyytänyt monissa viimeaikaisissa mietinnöissä nostamaan uusiutuvan energian osuutta EU:n energialähteiden yhdistelmässä, ja se on harkinnut jopa 25 prosentin sitovaa tavoitetta.
Parliament has in several reports recently asked for an increase in the level of renewable energy in the EU energy mix, and even considered a binding target of 25%.
Tämä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunto on laadittu valiokuntien tehostettua yhteistyötä koskevan säännöksen nojalla yhdessä asiasta vastaavan teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan kanssa.
This opinion from ENVI is prepared under the provision of enhanced cooperation with the lead committee, ITRE.
Yhteisymmärryksessä teollisuusvaliokunnan esittelijän kanssa ympäristövaliokunnan lausunnossa päätettiin keskittyä ensi sijassa ehdotettuihin biopolttoaineiden kestävyyskriteereihin.
In agreement with the rapporteur in ITRE, the ENVI opinion will focus mainly on the proposed sustainability criteria for biofuels.
Bioenergia – osa ratkaisua
Bioenergy – part of the solution
Bioenergia voi kuten muutkin uusiutuvat energialähteet antaa arvokkaan panoksen ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja energiaturvallisuuteen.
Like other renewable sources, bioenergy can make valuable contributions in climate mitigation and energy security.
Bioenergialla on kaksi ratkaisevaa etua.
It has two decisive advantages.
Biomassa on ensinnäkin varastoitunutta energiaa , joka voidaan fossiilisten polttoaineiden tapaan ottaa käyttöön milloin tahansa.
First, biomass is stored energy ; like fossil fuels, it can be drawn on at any time.
Toisekseen, biomassasta voidaan tuottaa modernin talouden tarpeisiin kaikkia energiankantajia , eli sähköä, kaasua, nestemäisiä polttoaineita ja lämpöä.
Second, biomass can produce all forms or carriers of energy for modern economies: electricity, gas, liquid fuels, and heat.
Bioenergia luo työpaikkoja maaseudulla ja se voi lisätä maatalouden, elintarvikkeiden jalostuksen ja metsätalouden tuottavuutta.
Bio-energy provides rural jobs, and can increase profitability in the agriculture, food-processing and forestry sectors.
Biomassan tuotantoon tarkoitetut viljelmät voivat auttaa pilaantuneiden maa-alueiden kunnostamisessa, ja puiden, pensaiden ja heinäkasvien viljely voi auttaa vahingoittunutta maaperää palautumaan.
Biomass plantations can help to restore degraded lands and growing trees, shrubs or grasses can reverse damage to soils, with energy production and sales as a valuable bonus.
Tärkeimpiä huolenaiheita ovat metsäkato, biologisen monimuotoisuuden häviäminen, maaperän ravinteiden köyhtyminen ja liiallinen vedenkulutus.
Some key concerns relate to deforestation, loss of biodiversity, depletion of soil nutrients, and excessive use of water.
Myönteisiin ympäristövaikutuksiin kuuluvat pilaantuneiden maa-alueiden kunnostaminen, täydentävien maankäyttövaihtoehtojen luominen ja synergiat muiden kuin energiatuotteiden, kuten kuidun, tuotannossa.
Some positive environmental impacts include restoration of degraded land, creation of complementary land use options, and synergies in the provision of fibre and other non-energy products.
Moderni biojalostamo on erittäin tehokas maatalous- ja teollisuuslaitos, joka valmistaa monenlaisia tuotteita – ruokaa, rehua, polttoainetta, kuitua jne. – ja maksimoi siten maavarojen ja biopohjaisten materiaalien arvon.
The modern concept of a bio-refinery is a highly efficient agro-industrial complex that creates multiple products—food, feed, fuel, fiber and more—thus maximizing the value of land resources and bio-based materials.
Monenlaisia tekniikoita on olemassa biomassan muuntamiseksi tehokkaasti etenkin lämmöksi ja energiaksi.
There are a range of technologies for efficient conversion of biomass, especially in the case of heat and power.
Biomassan käyttöä näihin tarkoituksiin suositaan yleensä, sillä se on sekä taloudellisesti kilpailukykyistä että ympäristöystävällistä.
Biomass used for these purposes is generally favoured because they are both more economically competitive and environmentally effective.
Vaikka biomassaa voidaan käyttää tehokkaammin lämmön- ja energiantuotannossa, sen käyttäminen liikenteen polttoaineissa ei ole poissuljettua.
The fact that biomass can be more effectively used for heat and electricity production, does not rule out its use for transport fuels.
Liikenteen kasvihuonekaasupäästöt ovat vaikea haaste EU:lle ja ne ovat kasvussa useimmissa jäsenvaltioissa.
GHG emissions from transport constitute a difficult challenge in the EU and are on the increase in most Member States.
Ei ole mahdollista, että liikenteen päästöt jatkavat kasvuaan, kun EU:n yleisenä tavoitteena on samanaikaisesti kasvihuonekaasupäästöjen leikkaaminen vähintään 30 prosentilla vuoteen 2020 mennessä.
There is no way transport emissions can continue to increase, while, at the same time, the overall objective for the EU is to reduce GHG emissions to 2020 by 30% or more.
On tarpeen käyttää vaihtoehtoisia keinoja, kuten: polttoainetehokkuuden parantaminen,
Alternative ways have to be pursued, like:
– ponnistelujen lisääminen sähköautojen, hybridiajoneuvojen ja ladattavien hybridien sekä vetyä käyttävien polttokennoautojen kehittämiseksi, liikennemuotosiirtymä, julkisen liikenteen, rautatieliikenteen jne. kannustaminen, ja
- enhanced fuel efficiency , - increased efforts to develop electric vehicles, hybrids and plug-in hybrids and fuel cell cars run on hydrogen ., - a modal shift, giving a boost to public transport, rail transport etc. and - the use of bio-fuels,
Kaikki vaihtoehdot olisikin pidettävä avoimina.
All options should be kept open.
Biopolttoaineet yhä kyseenalaisempia
Bio-fuels increasingly questioned
Vain joitakin vuosia sitten biopolttoaineet nähtiin eräillä tahoilla yleislääkkeenä moniin energiaa, ympäristöä ja maaseudun kehittämistä koskeviin globaaleihin ongelmiin.
Only a few years ago bio-fuels were seen by some to be a panacea for a range of global energy, environment and rural development issues.
Nykyään ne on kyseenalaistettu laajalti sekä kasvihuonekaasupäästöissä odotettujen säästöjen osalta että lukuisten havaittujen haittavaikutusten vuoksi.
Today they are widely questioned, both from the point of view of the expected GHG savings but, as well, for a host of perceived adverse effects.
Biopolttoainetuotannon lisääntymisen pelätään muun muassa lisäävän maaperään, vesivaroihin ja luonnon monimuotoisuuteen kohdistuvia paineita.
Among them are fears that the intensification of bio-fuels production will increase pressures on soil, water and biodiversity.
Huolta kannetaan myös siitä, että biopolttoainetuotannon kasvu heikentää elintarviketurvaa ja kiihdyttää sademetsien tuhoutumista.
Concerns are also expressed that the expansion of bio-fuels production will negatively affect food security as well as accelerate the destruction of rainforests.
Biopolttoaineiden viljelyyn käytetty maa-ala on nykyisin vain 25 miljoonaa hehtaaria, joka vastaa noin 0,5 prosenttia maailmanlaajuisista 5 miljardista hehtaarista viljelymaata.
Currently, the amount of land devoted to growing bio-fuels is only 25 million hectares, or about 0.5 % of the 5 billion hectares of global agricultural land.
Ruuan hintaan vaikuttavat monenlaiset eri tekijät, kuten epäsuotuisat sääolosuhteet, viljavarastojen hupeneminen, kaupan rajoitteet, hyödykkeillä spekulointi, nousevien talouksien kasvava kysyntä, öljyn hinnannousu ja siitä johtuva maatalouden tuotantopanosten hintojen nousu jne. Ainoa toistaiseksi havaittavissa oleva biopolttoaineista johtuva vaikutus ruuan hinnassa liittyy kiisteltyyn etanolin tuotantoon maissista Yhdysvalloissa.
With regard to food prices, there are a host of factors affecting them – like adverse weather conditions, reductions in grain stocks, trade restrictions, speculative investment in commodities, growing demand from emerging economies, higher oil prices leading to higher prices on agricultural inputs etc.
Arviot energiaviljelyyn käytettävissä olevasta maasta lähtevät yleensä siitä, että ensin on täytettävä ruuan ja rehun tuotannon tarve.
The only discernable influence on food prices, related to bio-fuels so far, is the highly controversial corn for ethanol program in the US.
Energiakasvien viljely ei kuitenkaan edellytä viljelymaan käyttöä, vaan niitä voidaan viljellä pilaantuneilla maa-alueilla.
In assessing the availability of land for energy crops, it is generally assumed that food and feed requirements should be met first.
Näin voidaan minimoida maankäyttökonfliktit.
But energy crops need not grow on arable land.
Vaikka biopolttoaineiden tuotannolla ei toistaiseksi ole ollut yleistä negatiivista vaikutusta ruuan hintaan, näin voisi käydä tulevaisuudessa, jos biopolttoainetuotanto kasvaa merkittävästi tai siirtyy haavoittuville alueille.
The fact that bio-fuels production up till now has not had an overall negative effect on food prices does not preclude it from causing such problems in the future, should bio-fuels production reach much higher levels and/or move into sensitive regions.
Lisäksi maailmanlaajuisen fossiilisten polttoaineiden tuotannon kutistuessa ja kallistuessa samalla kun väestö kasvaa ja ruokavalio muuttuu, maa-alueisiin kohdistuvat paineet tulevat väistämättä kasvamaan.
Furthermore, as the world faces dwindling and/or more costly supplies of fossil fuels - in combination with increasing population and changing diet - there will inevitably be more land pressures.
Lisääntyneen biopolttoainetuotannon ja ruuantuotannon välisiin mahdollisiin jännitteisiin, biologisen monimuotoisuuden häviämiseen ja metsäkatoon on suhtauduttava vakavasti.
The potential tension between, on the one hand, increased bio-fuels production and, on the other hand, food production, biodiversity loss and deforestation have to be taken seriously.
Vaikeita kompromissiratkaisuja on tehtävä.
Difficult trade-offs have to be made.
Erityisen haasteellista on välttää metsäkadon kiihtyminen.
A particular challenge will be to avoid contributing to further deforestation.
Viljelyalueiden siirtymisen riski on ilmeinen.
The risk for displacement is obvious.
Esimerkiksi kasviöljyjen käytön yleistyessä biodieselin valmistuksessa trooppiset metsäalueet nousevat välittömästi vaihtoehdoiksi.
For instance, when vegetable oils are increasingly used for bio-diesel, forest lands in the tropics present themselves as alternatives immediately.
Ainoa tehokas keino tällaisten paineiden kompensoimiseksi olisi jonkinlaisen järjestelmän luominen korvausten maksamiseksi metsäkadon torjumisesta.
The only effective way to balance such pressures would be through some kind of a compensation scheme for “avoided deforestation”.
Trooppisten maiden suuri potentiaali
Major potential in tropical countries
Mitä tulee energiansaantiin maa-alan yksiköltä, biomassan viljely trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla on keskimäärin 4–6 kertaa tuottavampaa kuin lauhkeassa ilmastossa tyypillisten energiakasvien viljely.
Biomass crops grown in tropical and sub-tropical regions, in terms of energy per unit of land, are 4-6 times more productive on average than typical crops grown in temperate climates .