natgillin/translations-raw huggingface dataset:
J. ottaa huomioon, että eurooppalaiseen ylioppilastutkintoon johtava opinto-ohjelma on vaativa eikä ehkä sovi heikommille oppilaille; ottaa huomioon, että nykyisellään koulut eivät tarjoa vaihtoehtoista päästötodistusta,
J. whereas the curriculum leading to the European Baccalaureate is academically demanding and may not be suitable for academically weaker pupils; whereas the Schools at present offer no other school-leaving certificate,
K. ottaa huomioon, että opetuksen tarjonta todisteellisesti erityisopetusta tarvitseville oppilaille vaihtelee nykyään kouluittain,
K. whereas, at present, educational provision for pupils with certified special educational needs varies from one School to another,
L. ottaa huomioon, että enimmäisoppilasmäärä luokassa (32 oppilasta) on suurempi kuin useiden jäsenvaltioiden lainsäädännössä sallittu määrä ja että oppilaiden äidinkieli poikkeaa useissa luokissa kieliryhmästä, johon heidät on hyväksytty, ja monilla oppilailla on oppimisvaikeuksia ja erityisiä oppimistarpeita,
L. whereas the maximum class size (32 pupils) is larger than would be permitted under the relevant legislation in a number of Member States; whereas, moreover, many classes contain pupils whose mother tongue is different from that of the language section to which they have been admitted as well as pupils with learning difficulties or special teaching needs,
M. katsoo, että Brysselin I koulua lukuun ottamatta Brysselin ja Luxemburgin kouluissa on liikaa oppilaita; ottaa huomioon, että on tehty päätös kahden uuden koulun rakentamisesta, mutta rakennukset ovat käytössä vasta 2010, millä on vakavia vaikutuksia koulujen antamaan opetukseen,
M. whereas, with the exception of the Brussels I school, the schools in Brussels and in Luxembourg are overcrowded and whereas, while decisions have been taken on the establishment of two more schools, the buildings will not be ready for use until 2010, with serious implications for the education provided at these schools,
N. katsoo, että Eurooppa-koulujen suhtautuminen opetukseen ja eurooppalaiseen ylioppilastutkintoon johtavat opinto-ohjelmat voivat olla jäsenvaltioille monikielisen ja ‑kulttuurisen opetuksen malleja,
N. whereas the educational philosophy of the European Schools and the curriculum leading to the European Baccalaureate serve as models of multilingual and multicultural education which the Member States may wish to imitate,
O. ottaa huomioon, että Euroopan kansat sopivat EY:n perustamissopimuksella (149 artikla), että yhteisön toimilla pyritään kehittämään eurooppalaista ulottuvuutta koulutuksessa, erityisesti jäsenvaltioiden kielten opetuksella ja levittämisellä,
O. whereas the people of Europe agreed in the EC Treaty (Article 149) that Community action shall be aimed at developing the European dimension in education, particularly through the teaching and dissemination of the languages of the Member States,
Eurooppa-koulujen perussääntöä koskeva yleissopimus ja komission tiedonanto
The Convention defining the Statute of the European Schools and the Commission Communication
2. palauttaa mieliin, että Eurooppa-koulujen perussääntöä koskevassa yleissopimuksessa määrätään, että Eurooppa-koulujen tehtävänä on tarjota Euroopan yhteisöjen henkilökunnan lapsille yhteistä opetusta keinona varmistaa yhteisön toimielinten asianmukainen toiminta ja että muut lapset voivat käydä koulua johtokunnan asettamissa rajoissa;
Recalls that the Convention defining the Statute of the European Schools stipulates that the role of the European Schools is to provide for the joint education of the children of the staff of the European Communities as a way of ensuring the proper operation of the Community institutions, and also stipulates that other children may attend the Schools within the limits set by the Board of Governors;
Hajautetut erillisvirastot ja uudet jäsenvaltiot
The decentralised agencies and the new Member States
5. vaatii, että kun vaaditut ehdot on täytetty, uusien jäsenvaltioiden kielten osastot on perustettava viipymättä ja että kaikkien oppilaiden on saatava opetusta äidinkielellään;
Insists that, where the necessary criteria are met, language sections for the languages of the new Member State be established as a matter of urgency and that all pupils should be receiving mother-tongue teaching;
Eurooppa-koulujärjestelmän tuleva rahoitus, ryhmän III oppilaat ja pienet koulut
The future financing of the European Schools system, Category III pupils and the smaller
8. korostaa kuitenkin, että koulujen talousarviota koskevan yhteisöjen rahoitusosuuden luonne on vahvistettu Eurooppa-koulujen perussääntöä koskevan yleissopimuksen 25 artiklan 2 kohdassa; torjuu näin ollen komission pyrkimyksen määrätä yläraja yhteisöjen rahoitusosuudelle Eurooppa-koulujen talousarviosta, ennen kuin johtokunta on esittänyt koulujen tulo- ja menoarvion seuraavalle rahoitusvuodelle;
Underlines, however, that the nature of the Communities' contribution to the schools' budgets is set out clearly in Article 25.2 of the Convention defining the Statute of the European Schools; rejects, therefore, the imposition by the Commission of a ceiling on the Communities' contribution to the European Schools budget before the Board of Governors has presented its estimate of the revenue and expenditure of the Schools for the following financial year;
10. katsoo kuitenkin, että nykyinen järjestelmä, jossa jäsenvaltiot nimittävät opettajat ja maksavat heidän kansalliset palkkansa, varmistaa näiden valtioiden opetusalan asiantuntemuksen saamisen Eurooppa-kouluihin ja on keino, jolla jäsenvaltioiden rahoitusosuus turvataan;
Believes nevertheless that the present system, whereby teachers are appointed and paid their national salaries by Member States, ensures access for the European Schools to the teaching expertise of these States and is the means by which the financial contribution of the Member States is secured;
Hyvä hallinto
Better governance and administration
16. on edellä esitetyn perusteella sitä mieltä, että yksittäisten koulujen johtokuntien olisi valvottava kyseisten koulujen talouteen ja toimintaan liittyviä kysymyksiä johtokunnan asettamia strategisia tavoitteita noudattaen;
Believes that, given the above, the Administrative Boards of the individual schools should be given control over the financial and operational aspects of the individual schools within the strategic goals laid down by the Board of Governors;
Opinto-ohjelmaan ja opetukseen liittyvät kysymykset
Curriculum and educational issues
22. kehottaa komissiota kannustamaan todisteellisesti erityisopetusta tarvitsevia oppilaita ja niitä oppilaita, joiden äidinkieli ei ole opetuksen enimmäisaikana käytettävä kieli (I kieliryhmä), koskevien kertoimien kehittämistä ja sitä, että näitä kertoimia sovellettaisiin luokkakokoja laskettaessa;
Calls on the Commission to encourage the development of coefficients in respect of children with certified special educational needs and of pupils whose mother tongue is different from the language in which they receive most of their instruction (Language I), and to ensure that these coefficients are applied when class sizes are calculated;
(b) Erityisopetuksen tarpeen kartoitus
(b) Special Educational Needs prevision
(c) Eurooppalainen ylioppilastutkinto
(c) The European Baccalaureate
30. kehottaa tämän vuoksi jäsenvaltioiden asiasta vastuussa olevia viranomaisia ottamaan huomioon eurooppalaisen ylioppilastutkinnon yleistämisen hyvät puolet Eurooppa‑koulujen ulkopuolisena päästötodistuksena; kehottaa kuitenkin varmistamaan, että tätä päästötodistusta koskevat laatunormit täyttyvät;
Therefore invites the responsible authorities in the Member States to consider the merits of making the European Baccalaureate more widely available as a school leaving certificate outside the European Schools, on the understanding, however, that the necessary guarantees would have to be in place so as to meet the quality standards on which the Baccalaureate is based;
Eurooppa-koulujen perussääntöä koskevan yleissopimuksen
The Preamble to the Convention defining the Statute of the European Schools
EYVL L 212, 17.8.1994, s. 3. – joka on kansainvälinen sopimus Eurooppa-koulujen hallinnosta – johdanto-osassa palautetaan mieliin, että Eurooppa-koulun -nimellä toimivat laitokset perustettiin jo vuonna 1957 kouluttamaan Euroopan yhteisöjen henkilökunnan lapsia, jotta varmistettaisiin yhteisöjen toimielinten asianmukainen toiminta.
OJ L 212, 17.08.1994, p.3 - the international Treaty which governs the European Schools - records that 'for the education together of children of the staff of the European Communities in order to ensure the proper functioning of the European Institutions, establishments bearing the name "European School", have been set up from 1957 onwards.'
Eurooppa-koulujen tärkein tavoite on tarjota unionin toimielinten virkamiesten lapsille opetusta heidän äidinkielellään ja siten edistää toimielimille sopivien pätevien virkamiesten palvelukseen ottamista ja työssään pysymistä.
The prime purpose of the European Schools is to provide an education in their mother tongue for the children of officials of the European institutions, thereby contributing to the recruitment and retention of suitably-qualified officials.
Koulujen opinto-ohjelma: Lukuvuonna 2003–2004 oli toiminnassa 12 Eurooppa-koulua: vuosikymmenen loppuun mennessä aloittaa toimintansa kaksi uutta koulua (Luxemburgin toinen ja Brysselin neljäs).
The school curriculum : In the school year 2003-2004, there were twelve European Schools: two more (a second school in Luxembourg and a fourth school in Brussels) will open by the end of the decade.
Kukin oppilas kirjataan erityiseen kieliosastoon yleensä hänen äidinkielensä perusteella.
Each pupil is enrolled in a specific language section, normally that of the child's mother-tongue.
Kussakin koulussa on useita kieliosastoja, mutta opinto-ohjelmat ja -suunnitelmat ovat kaikilla osastoilla samat.
Each school comprises several language sections but the curricula and syllabuses are the same in all sections.
Vieraiden kielten oppimista ja käyttöä painotetaan voimakkaasti: kaikki oppilaat opiskelevat ensimmäistä vierasta kieltä (englantia, ranskaa tai saksaa) ala-asteen ensimmäiseltä luokalta alkaen ja toista vierasta kieltä (joka voi olla mikä tahansa koulussa opetettava kieli) yläasteen toiselta luokalta alkaen.
There is a strong emphasis on learning and using foreign languages: all pupils study a first foreign language (English, French or German) from the first year of primary education and a second foreign language (any language taught in the school) from the second year of secondary school.
Eurooppa-koulut tarjoavat myös laajaa ja tasapainoista opetusta matematiikassa, luonnontieteissä, uskonnossa (tai etiikassa), taide-aineissa, musiikissa ja liikunnassa.
The schools also provide a broad and balanced education in mathematics, science, religion (or ethics), art, music, and physical education.
Kaikki opinto-ohjelmat johtavat eurooppalaiseen ylioppilastutkintoon, joka on tunnustettu kaikissa jäsenvaltioissa ja on arvostukseltaan laajalti verrattavissa kansainväliseen ylioppilastutkintoon.
All programmes of study lead to the European Baccalaureate, which is recognised by all Member States and which is broadly comparable in esteem with the International Baccalaureate.
Komissio edustaa Euroopan yhteisöjä, sopimuspuolena, johtokunnassa , joka on Eurooppa-koulujen hallintoelin.
The European Communities, as a 'Contracting Party' to the Convention are represented by the Commission on the Board of Governors , the body that governs the European Schools.
Johtokunta päättää sekä opetukseen että varainkäyttöön liittyvistä seikoista.
This body decides on educational matters as well as on the budget.
Lukuvuonna 2003–2004 Eurooppa-kouluihin kirjattiin 19 267 oppilasta .
In the school year 2003/2004, 19 267 pupils were enrolled at the schools.
Koulujen koko vaihtelee suuresti: Luxemburgin Eurooppa-kouluun kirjattiin 3 802 oppilasta ja 647 Molin kouluun (Belgiassa).
The schools vary considerably in size: 3 802 pupils were enrolled at the Luxembourg school, 647 at Mol (Belgium).
Oppilaat jaetaan kolmeen ryhmään:
Pupils are divided into three categories:
· Ryhmä I: yhteisön toimielinten ja erillisvirastojen palveluksessa olevan henkilökunnan lapset
· Category I: children of staff in the service of Community institutions and bodies
· Ryhmä II: julkisten elinten tai yritysten kanssa tehtyjen erityissopimusten soveltamisalaan kuuluvat oppilaat
· Category II: pupils covered by individual agreements with public bodies or companies
· Ryhmä III: muut oppilaat.
· Category III: other pupils
Ryhmän I oppilaiden osuus vaihteli 81 prosentista Brysselissä 1,6 prosenttiin Culhamissa (UK).
The proportion of Category I pupils ranged from 81% at Brussels II to 1,6% at Culham (UK).
Ryhmän III koulumaksut ovat lukuvuonna 2005–2006 4 500 euroa, joka on kuitenkin vähemmän kuin puolet keskimääräisistä oppilaskohtaisista kustannuksista koko järjestelmässä.
In 2005-2006, Category III fees will rise to EUR 4 500 but will still be less than half the average cost per pupil across the system.
Eurooppa-koulujen talousarvio perustuu sopimuksen 13 artiklan 2 kohtaan ja 25 artiklan 2 kohtaan.
The budget of the European Schools is governed by Articles 13.2 and 25.2 of the Convention.
Viimeksi mainitun artiklan mukaan yhteisöjen rahoitusosuudella katetaan koulujen kokonaismenojen ja muiden tulojen välinen ero, joten yhteisön rahoitusosuus on tasapainottava.
According to the latter, the contribution from the Communities is 'intended to cover the difference between the total amount of expenditure by the Schools and the total of other revenue' i.e. the Communities' contribution is a balancing contribution.
Kullakin Eurooppa-koululla on oma talousarvionsa, samoin johtokunnalla: lukuvuonna 2003–2004 kokonaistalousarvio oli 222,4 miljoonaa euroa.
Each school has its own budget, as does the Board of Governors: in 2003-2004, the total budget was EUR 222,4 million.
Noin 57 prosenttia tästä määrästä – eli 127 miljoonaa euroa – ohjattiin Euroopan yhteisöjen talousarviosta ja 22 prosenttia tuli jäsenvaltioilta.
About 57% of this - EUR 127 million - came from the European Communities' budget while some 22% was provided by the Member States.
Suuri osuus koulujen talousarvioista käytetään opettajien palkkoihin ja maksuihin (jotka perustuvat yhteisön virkamiesten palkkoihin ja maksuihin).
Teachers' salaries and allowances (which are based on those of Community officials) account for a large proportion of the schools' budgets.
Kustannukset tosin vaihtelevat kouluittain: Luxemburgin I koulussa oppilaan opetus maksaa 8 991 euroa, kun taas Molin koulussa (Belgiassa) vastaavat kustannukset ovat 15 966 euroa.
The average cost per pupil in 2003-2004 was EUR 10 361, but this figure varied from one school to another: it cost EUR 8 991 to educate a pupil at the Luxembourg I school, but EUR 15 966 at Mol (Belgium).
On syytä korostaa kahta seikkaa:
Two points need to be stressed:
· Eurooppa-koulujen kustannukset keskimäärin oppilasta kohti ovat hyvin verrattavissa muiden sellaisten koulujen kustannuksiin, joissa opetetaan kotimaansa ulkopuolella toimivien virkamiesten lapsia
· average costs per pupil at the European Schools compare favourably with those at other schools serving the children of other expatriate officials
· koulujen koon ja oppilaskohtaisten kustannusten välillä on merkittävä vastaavuus; kustannukset ovat alhaisimmat Brysselin ja Luxemburgin kouluissa ja korkeimmat Molin, Bergenin ja Culhamin kouluissa.
· there is a strong correlation between school size and cost per pupil, costs being lowest at the schools in Brussels and Luxembourg and highest at Mol, Bergen, and Culham.
Useat Eurooppa-koulujärjestelmän kehittämiseen liittyvät seikat ovat saaneet Euroopan komission käynnistämään keskustelun koulujen tulevaisuudesta.
A number of questions arising from the development of the European Schools system have led the European Commission to launch a debate about the future of the schools.
Koulujärjestelmä – koulujen määrä, oppilaiden määrä, opetuskielten valikoima – on laajentunut merkittävästi 1950-luvulta: ovatko järjestely ja hallinto parhaat mahdolliset?
The schools system - the number of schools, the number of pupils they teach, the number of languages in which instruction is given - has grown dramatically since the 1950s: is it as well-organised and governed as possible?
Jäsenvaltioiden opetuspolitiikkaa ja -käytäntöä on muutettu merkittävästi kuluneina 50 vuotena: onko nämä muutokset otettu Eurooppa-koulujärjestelmässä riittävästi huomioon?
In the past fifty years, there have been important changes in educational policy and practice in the Member States: has the European Schools system taken adequate account of these changes?
Laajentuessaan koulujärjestelmä on lopulta myös kallistunut: tarjoaako se hyvän hinta‑laatusuhteen ja olisiko koulujen nykyinen rahoitusjärjestelmä säilytettävä?
Finally, as it has expanded, the schools system has become more expensive: does it offer value for money and should the current system for financing the schools be maintained?
Osa näistä kysymyksistä otettiin huomioon Euroopan parlamentin 17. joulukuuta 2002 antamassa päätöslauselmassa Eurooppa-koulujen tulevasta rahoituksesta.
Some of these questions were raised by the Parliament in its resolution of 17 December 2002 on Financing of the European Schools.
Komission edustaja johtokunnassa totesi lokakuussa 2003, että komissio vastustaa uusien koulujen perustamista, jollei se ole välttämätöntä EU:n henkilökunnan lapsille tarkoitettujen paikkojen varmistamiseksi ja jollei sitä toteuteta nykyisten suurten koulujen (esim. Brysselin ja Luxemburgin koulujen) tiloissa: komissio ei myöskään vastusta niiden neljän koulun muuttamista tai vaiheittaista lopettamista, joiden jatkamista on vaikeinta perustella tarpeella antaa EU:n henkilökunnan lapsille opetusta äidinkielellä.
In October 2003, the Commission representative on the Board of Governors stated that the Commission would oppose opening any new school, unless this was necessary to create places for the children of EU staff and occurred in locations with existing large schools (i.e. Brussels and Luxembourg): nor would the Commission oppose the transformation or phasing-out of the four schools whose continuation is most difficult to justify with reference to the need to provide mother-tongue education for the children of EU staff.
Johtokunta päätti maaliskuussa 2004 pidetyssä kokouksessaan lopettaa tietyt kieliosastot kyseisissä neljässä koulussa ja nostaa III ryhmän oppilaiden vanhemmilta perittäviä koulumaksuja.
At its meeting in March 2004, the Board of Governors took the decision to close some language sections in these four schools and to increase fees payable by the parents of Category III pupils.
· Kaikilla unionin toimielimillä (ei ainoastaan komissiolla, vaan myös Euroopan parlamentilla, neuvostolla, talous- ja sosiaalikomitealla, alueiden komitealla, tilintarkastustuomioistuimella ja yhteisöjen tuomioistuimella) olisi oltava paikka ja äänivalta johtokunnassa (luetteloon olisi lisättävä neuvosto)
· all the European institutions (not just the Commission but also the Parliament, the Council, the Economic and Social Committee, the Committee of the Regions, the Court of Auditors and the Court of Justice) should have a seat and voting rights on the Board of Governors (the Council should be added to this list)
· Johtokunnan tehtävänä olisi pikemminkin oltava strateginen arviointi kuin puuttuminen yksityiskohtaiseen hallintoon, josta voisi pikemminkin vastata kunkin koulun johtokunta
· the role of the Board should be one of strategic review rather than involvement in detailed management issues: these might be more appropriately dealt with by the Administrative Boards of each of the schools
· Olisi syytä perustaa EU:n virasto, joka vastaisi koulujen varainhoitoa ja toimintaa koskevista seikoista ja hoitaisi koulujen yhteyksiä EU:n toimielimiin
· an EU agency should be established to administer financial and operational aspects of the schools and to liaise with the EU institutions
· Olisi laadittava hyvää hallintotapaa koskevat käytännesäännöt; koko järjestelmän avoimuutta olisi lisättävä ja tarkennettava vetoomuslautakunnan valtuudet
· a Code of Good Administrative Conduct should be adopted, the system as a whole should be made more transparent, and the remit of the Complaints Board should be clarified
· Yksittäisille kouluille olisi annettava valta päättää viime kädessä yksittäisten opettajien nimittämisestä ja henkilöstön määrän suunnittelusta pitkällä aikavälillä (toistaiseksi jäsenvaltiot nimittävät siirretyt opettajat ja koulut voivat vastata täysimääräisesti ainoastaan paikallisen, ei siirretyn henkilöstön nimittämisestä).
· the individual schools should be given the final say on the appointment of individual teachers and control over the longer-term planning of staff levels (at present, the Member States nominate seconded teachers; the Schools have full control over the appointment of only local, non-seconded, staff).
Nykyään koulut tarjoavat jonkin verran opetusta todisteellisesti erityisopetusta tarvitseville oppilaille (joilla on esim. oppimisvaikeuksia tai fyysinen vamma), mutta eivät tarjoa erityisopetusta paljon suuremmalle määrälle oppilaita, joilla ei ole valmiuksia täyttää ylioppilastutkintoon liittyvää vaatimustasoa.
The schools now make some provision for pupils with certified Special Educational Needs (i.e. learning difficulties or physical disabilities), but they make none for the much larger number of pupils who are unable to reach the academic standards required by the Baccalaureate.
Luokkakoot (jotka voivat käsittää jopa 32 oppilasta) ovat suurempia kuin mitä useiden jäsenvaltioiden lainsäädännössä sallitaan: tämä on erityisen valitettavaa, sillä EU:n viimeisimmän laajentumisen jälkeen useissa luokissa on oppilaita, joiden äidinkieli ei ole sen osaston kieli, johon hänet on sijoitettu.
Class sizes (which may be as large as 32 pupils) are larger than would be permitted under the relevant legislation in a number of Member States: this is particularly regrettable because, since the most recent enlargement of the EU, many classes contain pupils whose mother-tongue is different from that of the language section in which they have been placed.
Brysselissä ei esimerkiksi ole latvian, liettuan eikä viron kielen osastoa: kaikki edellä mainittuja kieliä äidinkielenään puhuvat oppilaat on osoitettu Brysselin II kouluun, jossa heille annetaan opetusta englannin, ranskan ja saksan kielen osastoissa.
For example, there is no Latvian, Lithuanian or Estonian language section in Brussels: all pupils with these languages as their mother tongue are being directed to the Brussels II school, where they will be taught in the English, French or German language sections.
Tiedonannossa myönnetään, että vastuu järjestelmän opetuksellisista asioista kuuluu ensisijaisesti jäsenvaltioille (jotka ovat edustettuina johtokunnassa).
The Communication acknowledges that responsibility for educational issues within the system lies primarily with the Member States (represented on the Board of Governors).
Samalla tiedonannossa kuitenkin korostetaan, että komissiolla (ja näin ollen myös muilla EU:n toimielimillä) on perusteltu intressi varmistaa, että koulut tarjoavat laajan ja nykyaikaisen opinto-ohjelman ja tutkintojärjestelmän, koska koulujen tarjoaman opetuksen laatu on tärkeä seikka unionille sopivan pätevän henkilöstön palkkaamisessa ja säilyttämisessä.
But it underlines that it (and, by implication, the other EU institutions) have a legitimate interest in ensuring that the schools offer a broad, modern curriculum and examination system, since the quality of the education offered by the schools is important for the recruitment and retention of suitably-qualified staff.
Tiedonannossa ehdotetaan useita muutoksia:
It suggests a number of changes:
· Suurempaa huomiota olisi kiinnitettävä asianmukaisen tukiopetuksen antamiseen oppimisvaikeuksista kärsiville tai vammaisille oppilaille (erityisopetusta tarvitsevat oppilaat)
· greater attention should be given to developing appropriate support for the education of pupils with learning difficulties and physical disabilities (Special Educational Needs)