natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tutkimuksessa ilmenneet järjestelmään sisältyneet heikkoudet
Systematic weaknesses highlighted by the Inquiry
Tutkintavaliokunta katsoo, kuten tämän raportin eri osissa on kuvattu
The committee is of the opinion that, as has been depicted in the different Parts of this report
Ks. osa V jakso III; ks. myös osa II jakso II.2.1 ja osa II jakso II.2.2. , että ELAS-tapaus on tuonut esiin sen, että komissiossa vallitsi tiettyjä järjestelmään sisältyneitä heikkouksia, jotka liittyivät yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon valvontaan.
See Part V Section III, see also in Part II Section II.2.1, and Part II Section II.2.2. , the ELAS case has brought to the surface the existence, on the part of the Commission, of certain systematic weaknesses related to the proper monitoring of the implementation of EU law.
Tutkintavaliokunta katsoo, että vaikka tilanne näyttää viime aikoina parantuneen, ELAS-tapaus osoittaa, että komissio on aikaisemmin noudattanut yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon valvonnassa muodollista ja staattista roolia, joka on saattanut vastata tuolloin vallalla ollutta filosofiaa mutta joka ei todellakaan enää ole hyväksyttävissä.
The committee is of the opinion that, even though the situation seems to have improved recently, the ELAS case attests that the Commission has in the past adopted a formalistic and static role in the monitoring of the transposition of Community law which, while it might have been in line with the philosophy prevailing at the time, is certainly no longer acceptable.
ELAS-tapaus korostaa kiireellistä tarvetta omaksua dynaamisempi ja kattavampi käsitys yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanosta.
The case of ELAS adds weight to the urgent need for a more dynamic and comprehensive concept of implementation of EC legislation.
Tutkintavaliokunta katsoo tämän tutkimuksen paljastavan komission toiminnasta myös toisen järjestelmään sisältyvän heikkouden, eli sen, että siltä puuttuu henkilöstöä, joka valvoo säädösten täytäntöönpanoa.
The committee is of the opinion that the present inquiry also highlights another systematic weakness within the Commission, namely the lack of resources in terms of staff devoted to the monitoring of implementation.
VI OSA – TUTKINTAVALIOKUNTIEN ROOLI
PART VI - ROLE OF COMMITTEES OF INQUIRY
parlamentin tutkintavaliokuntien toimivallasta
on powers and competences of the Parliamentary Committees of Inquiry
HAKEMISTO VI OSA
INDEX PART VI
II Nykyisen aseman rajoitukset
Limitations of the current status
I Tutkintavaliokunta: Nykytilanne
I. The Committee of Inquiry: current situation .
Oikeus perustaa väliaikaisia tutkintavaliokuntia tutkimaan ”epäilyjä yhteisön oikeutta sovellettaessa tapahtuneesta rikkomuksesta tai epäkohdasta” , paitsi jos asia on tuomioistuimen tutkittavana, on tärkeä osa Euroopan parlamentin valvontavaltaa muun muassa vetoomusten tutkimisen ja oikeusasiamiehen nimittämisen ohella.
The right to set up temporary Committees of Inquiry to investigate " alleged contraventions or maladministration in the implementation of Community law" , except when the matter is sub judice, is an important element of the supervisory powers of the European Parliament (EP), together inter alia with the examination of petitions and the appointment of an Ombudsman.
Parlamentin tutkintavaliokuntien avulla on mahdollista tutkia perusteellisesti tiettyä asiaa.
Parliamentary committees of inquiry (PCI) enable an in-depth investigation of a particular issue.
Ne myös kiinnittävät julkisen huomion tutkittavana oleviin asioihin ja ovat käytännöllisiä, koska ne nostavat tietyt aiheet poliittiseen käsittelyyn ja koska ne myös lisäävät parlamentin tutkinta- ja valvontavaltaa.
They also focus the public spotlight on the issues under scrutiny and, in that sense, are useful not only for placing certain topics on the political agenda but also for enhancing Parliament's powers of scrutiny and control.
Tavanomaiselle käytännölle perustaa tutkintavaliokuntia annettiin virallinen oikeudellinen tunnustus Maastrichtin sopimuksessa, jossa EY:n perustamissopimukseen lisättiin uusi artikla, jossa määrätään, että Euroopan parlamentilla on oikeus perustaa tutkintavaliokuntia tutkimaan ”epäilyjä yhteisön oikeutta sovellettaessa tapahtuneesta rikkomuksesta tai epäkohdasta, niitä tapauksia lukuun ottamatta, joissa epäilyksenalaiset seikat ovat tutkittavina jossakin tuomioistuimessa ja oikeudenkäynti on vielä vireillä”
The regular practice of setting up committees of inquiry was given formal legal recognition in the Treaty of Maastricht, which added a new article to the EC Treaty specifying that Parliament has the right to set up such committees to investigate " alleged contraventions or maladministration in the implementation of Community law, except where the alleged facts are being examined by a court and while the case is still subject to legal proceedings ".
Tässä uudessa artiklassa (nyt Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 193 artikla) ei määritellä Euroopan parlamentin tutkintavaliokunnan täsmällistä toimivaltaa, vaan todetaan sen sijaan, että yksityiskohtaiset määräykset on vahvistettu toimielinten välisellä sopimuksella.
This new Article (today Article 193 TEC) does not provide information on the specific powers that an EP committee of inquiry has and instead provides that the detailed provisions are adopted by interinstitutional agreement.
Siitä sovittiin Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 19. huhtikuuta 1995 tehdyllä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksellä 95/167/EY
This agreement was reached in Decision 95/167 of the EP, the Council and the Commission of 19 April 1995 on the detailed provisions governing the exercise of the European Parliament's right of Inquiry
Tämä päätös saatiin tehtyä vasta kahden vuoden neuvottelujen ja parlamentin tärkeiden myönnytysten jälkeen.
The agreement on this Decision was reached only after two years of negotiations and important concessions by Parliament.
Parlamentin tutkintaoikeus vahvistui kuitenkin huomattavasti verrattuna ennen Maastrichtin sopimusta vallinneeseen tilanteeseen.
However, the right of inquiry of Parliament was considerably reinforced with respect to the situation obtaining before the Treaty of Maastricht.
Parlamentin tutkintavaliokunnista saadut kokemukset ovat rajoitettuja, koska edellä mainitun päätöksen jälkeen on perustettu vain kaksi tutkintavaliokuntaa
The experience available of PCI since the adoption of the above-mentioned Decision is limited, as only two PCIs have been set up during that period
Ensimmäisistä suorista vaaleista lähtien Euroopan parlamentti on osoittanut suurta kiinnostusta tutkintavaliokuntia kohtaan.
Since its first direct election, Parliament has shown great interest on the committee of Inquiry.
Itse asiassa ensimmäisinä kymmenenä vuonna vuoden 1979 jälkeen parlamentti perusti useita tutkintavaliokuntia, vaikka niiden toimivalta oli erittäin vähäistä.
In fact, during the first ten years after 1979, Parliament set a number of these committees, though with very limited powers.
Vuoden 1995 päätöksen jälkeen on perustettu vain kaksi tutkintavaliokuntaa: Yhteisön passitusjärjestelmää käsittelevä tutkintavaliokunta (4-0053/97) ja BSE-tutkintavaliokunta.
After the 95 Decision only two committees of inquiry have been set: Committee of Inquiry into the Community Transit System (4-0053/97) and the Committee of Inquiry in relation to BSE.
Kumpikin valiokunta noudatti suurin piirtein samaa työtapaa.
Both committees followed more or less the same pattern of work.
Sen jälkeen kun toimivaltuudet annettiin parlamentin päätöslauselmalla (molemmissa tapauksissa paljon yksityiskohtaisemmin kuin EQUI-valiokunnan tapauksessa), seurasivat kuulemiset ja valtuuskunnat.
Following the resolution of Parliament setting the mandate (in both cases much more detailed that the one in EQUI), hearings and delegations followed.
Väliraportteja ei annettu.
There were no interim reports.
Yhteisön passitusjärjestelmää käsitellyt valiokunta pyysi kolme kuukautta lisäaikaa, ja se myönnettiin.
The committee into the Community Transit System asked for a three months extension which was granted.
Kumpikin valiokunta antoi lopuksi pitkän kertomuksen ja suositusluonnoksen, jotka lähetettiin täysistuntoon.
At the end both produced a long report and a draft recommendation that were sent to plenary.
Vain lyhyestä suosituksesta äänestettiin täysistunnossa (BSE-tapauksessa se oli päätöslauselma). , ja sikäli kuin tiedetään, mitään perusteellista tutkimusta parlamentin toimivallasta, velvollisuuksista ja toiminnasta ei ole tehty silloin, kun parlamentti on käyttänyt tutkintaoikeuttaan.
Only the short recommendation endorsing the report was voted by plenary ( in the case of the BSD it was a resolution). and, as far as is known, no in-depth study has been undertaken on the powers, duties and conduct of Parliament when exercising its right of inquiry.
Parlamentin tutkintavaliokuntien luonne kuvattiin Proutin mietinnön perusteluissa
The nature of a PCI was described in the explanatory statement of the PROUT report
A2-100/1986 . , jossa otettiin ensimmäisenä käyttöön tutkintavaliokuntia koskevat työjärjestyksen säännöt.
A2-100/1986 . which first introduced the rules regarding Inquiry committees in the Rules of Procedure.
Siinä todetaan, että ” Tutkintavaliokunnat eivät ole poliittisia valiokuntia.
It states that " Inquiry committees are not political committees at all.
Ne eivät katso tulevaisuuteen, vaan olemassa olevaan yhteisön lainsäädäntöön ja tapaan, jolla sitä sovelletaan joko komission tai jäsenvaltioiden toimesta.
They do not look to the future and look at the existing body of Community legislation and the way that it is implemented, either by the Commission or by the Member States.
Ne tutkivat, onko lainsäädäntöä rikottu tai esiintyykö lainsäädännön hallinnassa epäkohtia tai korruptiota.
They look to see whether there are breaches of the law, or elements of maladministration or corruption in the administration of the law.
Toisin sanoen ne avustavat Euroopan parlamenttia sen valvontatehtävissä… ” .
In other words, they assist Parliament in its supervisory role ...".
Edellä mainitusta käy ilmi, että tämäntyyppisten valiokuntien tutkintaluonne vaatii niiden tehtävien tarkkaa rajoittamista ja niiden toimivaltuuksien ja velvollisuuksien lievää laajentamista verrattuna pysyvään tai normaaliin väliaikaiseen valiokuntaan.
It appears clear from the above that the investigative nature of these type of committees calls for precise limits to their activities and a slight extension of their powers and duties with respect to a standing or normal temporary committee.
Valtuuksien laajuus ja rajoitukset
Scope and limits of the mandate
On tärkeää pitää mielessä, että tutkintavaliokunnan toimien laajuus määritellään ensisijaisessa ja toissijaisessa lainsäädännössä eli Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 193 artiklassa, päätöksessä 95/167, asiaa koskevissa työjärjestyksen säännöissä ja parlamentin työjärjestyksen 176 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksytyissä valtuuksissa.
It is important to bear in mind that the scope of action of a PCI is defined by primary and secondary law, namely Article 193 TEC, Decision 95/167, the relevant Rules of Procedure and the mandate adopted by Parliament pursuant to Rule 176(3).
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, päätöksen ja työjärjestyksen mukaisesti Euroopan parlamentti voi perustaa tutkintavaliokunnan ” tutkimaan epäilyjä yhteisön oikeutta sovellettaessa tapahtuneesta rikkomuksesta tai epäkohdasta ”, johon on syyllistynyt EU:n toimielin, jäsenvaltio tai henkilöt, jotka yhteisön lainsäädännössä on valtuutettu panemaan täytäntöön kyseinen säädös.
As for the Treaty, the Decision and the Rules of Procedure, Parliament may set up a committee of Inquiry " to investigate alleged contraventions or maladministration in the implementations of Community law" by an EU institution, a Member State or persons empowered by Community law to implement that law.
Väliaikainen tutkintavaliokunta ei voi tutkia asioita, jotka ovat kansallisen tai yhteisön tuomioistuimen tutkittavina, kunnes oikeudenkäynti on päättynyt (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 193 artikla ja vuoden 1995 päätöksen 3 artikla).
A temporary committee of inquiry may not investigate matters being examined before a national or Community Court of law until such time as the legal proceedings have been completed (Article 193 TCE and Article 3 of the 1995 Decision).
Tämän perusteella on selvää, että valtuuksista tulee melko laajat, ja siksi on tärkeää korostaa, että edellä mainituissa teksteissä tutkimuksia ei rajoiteta yksiselitteisesti niihin rikkomuksiin tai epäkohtiin, joihin yhteisön toimielimet epäilyjen mukaan ovat syyllistyneet: jäsenvaltiot eli kaikki niiden elimet ja hallintoyksiköt voivat myös joutua tutkinnan kohteiksi.
With this in mind, it is clear that the mandate becomes rather large and it is therefore important to highlight that the abovementioned texts do not explicitly limit the scope of the investigations to contraventions or maladministration for which Community institutions are allegedly responsible: Member States, meaning all their bodies and administrations, are also subject to possible investigation.
Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ja päätöksessä annetaan kolme rajoitusta tutkintavaliokunnalle: sen on tutkittava epäiltyjä rikkomuksia tai epäkohtia yhteisön lainsäädännön soveltamisessa, kyseisiin rikkomuksiin tai epäkohtiin ovat syyllistyneet yhteisön tai jäsenvaltioiden hallintoyksiköt, eikä sillä ole oikeutta tutkia asioita, joita käsitellään kansallisessa tai yhteisön tuomioistuimessa.
Thus the Treaty and the Decision set three limits for a PCI: it must investigate alleged contraventions or maladministration in the implementation of Community law; these actions should have been allegedly carried out by Community or national administrations; and it does not have the right to investigate matters before a national or Community Court.
On epävarmaa, voiko valiokunta tutkia asiaa, jota käsitellään muun kuin jäsenvaltion tuomioistuimessa.
It is uncertain whether the committee can investigate a matter before a Court of a non-Member State.
Perustamissopimuksessa ei tehdä eroja tuomioistuinten välille vaan viitataan vain siihen, että ”seikat ovat tutkittavina jossakin tuomioistuimessa”, kun taas päätöksen 2 artiklan 3 kohdassa viitataan selkeästi kansalliseen tai yhteisön tuomioistuimeen.
The Treaty makes no distinction and simply refers to "facts are being examined before a Court" whilst the Decision in Article 2, paragraph 3, clearly refers to national or Community Courts.
Asiasta ei ole Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, joten periaatteessa vaikuttaa siltä, että tuomioistuimen tutkittavana olemista koskevaa rajoitusta olisi sovellettava kansallisiin tai yhteisön tuomioistuimiin, paitsi ehkä niissä tapauksissa, joissa oikeudenkäynnin tarkoituksena on estää tutkintavaliokunnan tutkimukset.
There is no ECJ case-law on the subject so, in principle, it seems that the sub judice limitation should be applied to national or Community Courts except, perhaps, in those cases where the purpose of the litigation is to stop the investigations of a committee of inquiry.
Rajoitus olisi myös ymmärrettävä tarkassa merkityksessä: siinä viitataan vain tiettyyn tapaukseen, joka on tuomioistuimen käsiteltävänä, eikä sitä voida laajentaa samansuuntaisiin tai tapaukseen liittyviin asioihin.
The limitation should also be understood strictu sensu : it refers only to the specific issue sub judice and cannot be extended to collateral or related matters.
Hallinnollista epäkohtaa ei ole määritelty primaarisessa tai sekundaarisessa yhteisön lainsäädännössä.
The meaning of maladministration is not defined by primary or secondary community law.
Oikeusasiamies vastaa kuitenkin Euroopan parlamentin pyyntöön vuoden 1995 vuosikertomuksessaan ja selittää hallinnollisen epäkohdan seuraavasti:
However, the Ombudsman's Annual Report for 1996, responding to a request from the EP, explains the term maladministration as follows:
Epäkohdasta on selvästikin kyse, jos yhteisön toimielin tai laitos ei toimi perustamissopimusten ja sitä sitovien yhteisön säädösten mukaisesti tai se ei noudata yhteisön tuomioistuimen tai ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen luoman lainsäädännön periaatteita.
Clearly there is maladministration if a Community institution or body fails to act in accordance with the Treaties and with the Community acts that are binding upon it, or if it fails to observe the rules and principles of law established by the Court of Justice and Court of First Instance.
Huonoa hallintoa ovat monet muutkin asiat, kuten hallinnolliset epäkohdat, laiminlyönnit, toimivallan ylitys tai harkintavallan väärinkäyttö, epäoikeudenmukainen menettely, virheet toiminnassa tai epäpätevyys, syrjintä, tarpeettomat viivästykset, kieltäytyminen antamasta tietoja, huolimattomuus jne.
Many other instances may also amount to maladministration, including administrative irregularities, administrative omissions, abuse of power, unfairness, malfunction or incompetence, discrimination, avoidable delays, refusal of information, negligence, etc.
Oikeusasiamiehen vuosikertomus 1995.
Ombudsman's Annual Report for 1996.
Euroopan parlamentti hyväksyi tämän lähestymistavan 16. heinäkuuta 1998 antamassaan päätöslauselmassa
The EP has endorsed this approach in its resolution of 16 July 1998
Tutkintavaliokunnan toimintaa rajoittavat myös sen valtuudet, sen perustamisen alkuperäinen tarkoitus ja sen olemassaolon syy, eikä sen tutkimuksia voi ulottaa parlamentin myöntämien valtuuksien ulkopuolelle.
The committee of Inquiry is also limited by its mandate, the initial purpose behind its constitution, and its raison d'être, and cannot investigate beyond this mandate as conferred upon it by Parliament.
Päätöksessä, jolla tutkintavaliokunta perustetaan, on yksilöitävä sen tarkoitus (vuoden 1995 päätöksen 2 artiklan 1 kohta, in fine ).
The decision to set up a committee of inquiry has to specify this purpose (Article 2, paragraph 1 in fine of the 1995 Decision).
Tutkimusvaliokunnan toimintaa rajoittaa myös määräaika, johon mennessä sen on toimitettava kertomuksensa, kuten valtuutuksessa määrätään (päätöksen 2 artiklan 1 kohta, in fine ).
Finally, the committee of Inquiry is limited by the deadline for submission of its report as specified in the mandate (Article 2, paragraph 1 in fine of the Decision).
Määräaika saa olla enintään 12 kuukauden kuluttua päivämäärästä, jolloin valiokunta on perustettu, mutta sitä voidaan pidentää kahdesti kolmella kuukaudella (päätöksen 2 artiklan 4 kohta ja työjärjestyksen 176 artiklan 4 kohta).
The deadline may be no longer than 12 months from the date when it was set up but may be extended twice by three months (Article 2, paragraph 4 of the Decision and Rule 176(4)).
Valtuudet ja velvollisuudet
Powers and duties
Tutkintavaliokunnan toimintatapa ja toimivalta ovat samat kuin ne, jotka annetaan pysyville valiokunnille (työjärjestyksen 176 artiklan 2 kohta), sanotun kuitenkaan rajoittamatta työjärjestyksen tai päätöksen 95/167 määräyksiä.
Notwithstanding what is provided by the Rules or Decision 95/167, the modus operandi and powers of a committee of inquiry are the same as those provided for standing committees (Rule 176 paragraph 2).
Kun valiokunta katsoo, että sen oikeuksia on rikottu, se pyytää puhemiestä ryhtymään asianmukaisiin toimiin (työjärjestyksen 176 artiklan 6 kohta).
When a committee considers that one of its rights has been infringed, it shall ask the President to take the appropriate measures (Rule 176, paragraph 6).
Tutkintavaliokunnalle myönnetyt laajennetut valtuudet annetaan enimmäkseen päätöksen 95/167 3 artiklassa.
The extended powers granted to a committee of inquiry are mostly found in Article 3 of Decision 95/167.
3 artiklan 1 kohdassa todetaan, että tutkintavaliokunta suorittaa yhteisön oikeutta sovellettaessa tapahtuneeksi epäiltyjen rikkomusten tai epäkohtien toteamiseksi tarvittavat tutkimukset.
Article 3, paragraph 1 provides that a committee shall carry out the inquiries necessary to verify alleged contraventions or maladministration.
Määräystä on tulkittava tässä asiakirjassa mainittuun valvontavaltaan liittyen.
This provision has to be read in connection with the supervisory powers as mentioned in this note.
Erityisesti Euroopan yhteisön toimielimet ja jäsenvaltiot velvoitetaan Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 10 artiklan mukaisesti tekemään yhteistyötä valiokunnan kanssa.
European Community institutions and Member States are in particular obliged under Article 10 TCE to cooperate with the committee.
3 artiklan 4 kohdassa todetaan, että jäsenvaltioiden viranomaisten, elinten ja laitosten on toimitettava valiokunnalle tarvittavat asiakirjat tämän tehtävien hoitamista varten, lukuun ottamatta hyvin perusteltuja syitä (kansallinen turvallisuus, yhteisön lainsäädäntö jne.).
Article 3(4) establishes that authorities of Member States, institutions and bodies of the European Communities shall provide the committee with the necessary documents for the performance of its duties except for well defined reasons (national security, Community legislation, etc).
5 kohdan toisessa lauseessa ja 3 artiklan 6 kohdassa selvitetään tarkemmin kyseistä velvollisuutta toimittaa tietoja (toimielimet tai laitokset eivät saa antaa väliaikaiselle tutkintavaliokunnalle jäsenvaltiosta peräisin olevia asiakirjoja ilmoittamatta siitä ensin kyseiselle valtiolle).
Paragraphs 5, second sentence and paragraph 6 of Article 3 further clarify this obligation to provide information (institutions shall not supply the committee with documents originating in a Member State without first informing the State concerned).
Valiokunnalla on oikeus saada kyseisen hallituksen valtuutetulta edustajalta ilmoitus mahdollisista esteistä, jotka johtuvat salassapitosyistä.
The committee has the right to be notified of any obstacles arising out of secrecy reasons by a representative authorised to represent the government concerned.
Ilmoitus on perusteltava.
This notification has to be reasoned.
3 artiklan 8 kohdassa määrätään, että sikäli kuin se on tarpeellista tehtävän suorittamisen kannalta, tutkintavaliokunta voi pyytää ketä tahansa muuta henkilöä (jolla tarkoitetaan muita kuin virkamiehiä tai komission virkamiehiä) antamaan sille todistajanlausuntonsa.
Article 3, paragraph 8 provides that insofar as it is necessary for the performance of its duties, the committee of inquiry may request any other person (meaning persons other than officials or civil servants or EC officials) to give evidence before it.
On selvää, ettei valiokunnalla ole toimivaltaa velvoittaa kansalaista antamaan todistajanlausuntoa, jos tämä ei ole siihen halukas.
It is quite clear that the committee has no powers to oblige a citizen to give evidence if he or she is not willing.
Toisaalta valiokunnan on ilmoitettava tutkimuksen aikana nimeltä mainitulle henkilölle, jos siitä voi olla hänelle vahinkoa.
On the other hand, the committee shall inform any person named in the course of an inquiry if this might be prejudicial to him or her.
Henkilöllä on oikeus tulla valiokunnan kuultavaksi, jos hän niin pyytää (3 artiklan 8 kohta).
The person has the right to be heard by the committee if requested (Article 3 paragraph 8).
Velvollisuuksien osalta valiokunnan on noudatettava tiettyjä menettelyä koskevia rajoituksia:
With respect to the duties, the committee has to respect certain procedural limitations :
2 artiklan 2 kohdassa määrätään, että kuulemisten ja todistajanlausuntojen on tapahduttava pääsääntöisesti julkisesti, mutta todistajilla ja asiantuntijoilla on oikeus antaa lausuntonsa tai todistajanlausuntonsa suljetuin ovin.
Article 2, paragraph 2 provides that Hearings and testimony shall take place in public as a general rule but witnesses and experts shall have the right to make statements or provide testimony in camera.
Menettelyt (kokoukset) on käytävä suljetuin ovin, jos yksi neljäsosa jäsenistä niin pyytää tai jos kansalliset viranomaiset tai yhteisön toimielimet niin pyytävät tai jos käsitellään salaisia asiakirjoja.
Proceedings (meetings) shall take place in camera if requested by one quarter of the Members, or if requested by national authorities, EC institutions or when dealing with secret documents.