natgillin/translations-raw huggingface dataset:
L. katsoo, että koordinoitu hallinto, jossa hyödynnetään nykyaikaista sähköistä tekniikkaa, ja erityisesti sähköinen hallinto yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden kanssa voisi merkittävästi lieventää olemassa olevia ongelmia ja johtaa siihen, että kaupunkialueiden laajenemista käsitellään yhdennetysti ja yhteistyössä maaseutualueisiin rajoittuvien esikaupunkialueiden kanssa ja ne huomioon ottaen sekä noudatetaan nykyaikaisia kaupunkisuunnittelutapoja, kuten älykästä kasvua, uutta maankäytön suunnittelua ja älykästä urbanismia,
L. whereas coordinated governance using new electronic technologies and in particular e-governance with all relevant stakeholders could significantly reduce existing problems and might lead to urban expansion being addressed in an integrated manner in cooperation with and taking account of suburban areas bordering rural regions and in line with modern approaches to urban planning, such as smart growth, new spatial planning and intelligent urbanism,
M. toteaa, että kaupunkikehittämistoimet suosivat erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista etenkin palvelualalla ja koheesiopolitiikka suuntautuu nyt entistä enemmän kaupunkien kilpailuedun edistämiseen,
M. whereas urban development activities are particularly favourable as regards the participation of small and medium-sized enterprises (SMEs), particularly in the services sector, and cohesion policy has become increasingly oriented towards promoting the competitive advantage of cities,
N. huomauttaa, että pk-yritykset, eritoten pienet ja mikroyritykset sekä käsiteollisuus ja kaupallinen toiminta, ovat ratkaiseva vahvuus pyrittäessä turvaamaan toiminnan jatkuminen kaupunkikeskuksissa ja tasapaino tietyissä kaupunginosissa ja että kaupunkien liikennettä, kaupallista toimintaa, kiinteistökauppaa ja asuntomarkkinoiden hintojen nousua koskevat toimintalinjat, tai päinvastoin tasapainotetun politiikan puute kyseisillä aloilla, on usein johtanut liiketoiminnan lakkaamiseen ja henkilöpalvelujen tarjonnan vähenemiseen,
N. whereas SMEs, and in particular small and micro enterprises, craftsmen and traders, are vital to maintaining activity in urban centres and maintaining a balance in city districts, and whereas urban policies on transport, business activities, property transaction and the increasing cost of housing, or conversely a lack of balanced policy-making in these areas, have often led to both the disappearance of economic activities and personal service occupations becoming increasingly rare,
6. toteaa tässä yhteydessä ja ottaen huomioon selviön, että jäsenvaltioiden erilaiset perustuslailliset järjestelyt eivät luonnostaan mahdollista yhdenmukaistetun metodiikan soveltamista eri hallintotasojen tehokkuudesta huolimatta, että jäsenvaltioiden olisi hyödyllistä määritellä kaupunkiulottuvuus tarvittaessa julkisia kuulemisia käyttäen ja tapauskohtaisesti maan sisäisen yhdenmukaistamisen edistämiseksi ja vuorovaikutuksen tehostamiseksi komission kanssa;
Considers, in this context, and given that it is evident that the various constitutional arrangements of the Member States are not, by their very nature, compatible with a harmonising approach, despite the efficiency of the various levels of governance, that it would be useful for Member States to define, through a process of public consultation, on a case-by-case basis, the urban dimension, as they perceive it, in order to strengthen internal harmonisation and improve interaction with the Commission;
10. suosittaa, että kestävän kaupunkikehittämisen suunnitelmiin sisällytetään vähintään joitain seuraavista: jätehuoltosuunnitelma, melukartoitus ja toimintasuunnitelmat, ilman ja ympäristön pilaantumista koskevat paikalliset ohjelmat, väestönkasvunäkymät, uusien alueiden kysyntä yhdyskuntasuunnittelua varten, joutomaiden ja hylättyjen rakennusten hyödyntäminen, taantuvien kaupunginosien ja teollisuusalueiden elvytys, julkisten palvelujen tarjonta ja saavutettavuus, kaupunkirakenne ja viheralueiden osuus, vammaispalvelut, kulttuuri-, kansallis- ja luonnonperinnön hyödyntäminen, vesi- ja energiahuollon tarvearviointi sekä vesi- ja energiavarojen tehokas käyttö, julkisen liikenteen saatavuus, tehokas liikennesuunnittelu, heikossa asemassa olevien ryhmien (maahanmuuttajat, vähemmistöt, matalan osaamistason työvoima, vammaiset, naiset jne.) sosiaalinen osallisuus, ihmisarvoisten ja edullisten asuntojen saatavuus sekä rikollisuuden torjuntasuunnitelmat;
Recommends that sustainable urban management plans include at least some of the following elements: a waste management plan, noise maps and action plans, local air pollution and environmental programmes, forecasts for population growth, requests for new areas for development, reclamation of abandoned sites and buildings, regeneration of neighbourhoods in decline and de-industrialised areas, availability and accessibility of public services, urban structure and the proportion of green areas, facilities for people with disabilities, upgrading the cultural, historical and natural heritage, estimating water and energy requirements and efficient use of water and energy, availability of public transport, effective traffic management, integration of vulnerable groups (emigrants, minorities, people with few qualifications, people with disabilities, women, etc.), availability of decent housing at affordable prices, and plans to combat crime;
14. tukee ajatusta Jessica-hankkeen varojen kierrättämisen periaatteesta ja sen mahdollisuuksista lisätä kaupunkialueiden talouskasvua ja katsoo, että seuraavalla ohjelmakaudella aluepolitiikan on perustuttava huomattavasti enemmän rahoitusjärjestelymekanismeihin, kuten varojen kierrättämiseen ja edullisten lainojen tarjoamiseen, eikä pelkkiin tukiin kuten nykyään;
Supports the idea of the principle of revolving JESSICA funds and its potential for economic growth in urban areas and also believes that in the next programming period, regional policy needs to take advantage of using, to a greater extent, the financial engineering mechanisms such as revolving funds, offering favourable credits, rather than relying solely on grants, as is the case at present;
16. korostaa kaupunkiulottuvuuden täytäntöönpanoa ja hallinnollisia näkökohtia ja kehottaa jatkamaan ponnisteluja koheesiopolitiikan täytäntöönpanon sääntöjen yksinkertaistamiseksi ja yleensä byrokratian vähentämiseksi varojen ja yksittäisten hankkeiden hallinnassa ja valvonnassa;
Highlights the implementation and administrative aspects of the urban dimension and calls for further efforts in order to simplify the implementation rules of the cohesion policy and the overall reduction of excessive bureaucracy as regards the management and control of the funds and individual projects;
18. katsoo, että jäsenvaltioiden nykyiset hallintorakenteet eivät edistä monialayhteistyötä, ja kehottaa painokkaasti komissiota edistämään alojen välisen hallintorakenteen periaatteen soveltamista;
Believes that the governance structures in place in the Member States are still ill adapted to encouraging horizontal cooperation and strongly urges the Commission to promote the principle of a cross‑sectoral management structure;
Euroopan kaupungit ja niiden tilanne
European Cities and their Situation
Kaupungit ovat Euroopan talouden ja alueen muotoutumisen kannalta ratkaisevia toimijoita.
Cities are crucial actors in the shaping of Europe’s economy and territory.
Kaupunkikehittämiseen liittyvät kysymykset ovat sekä uuden alueellisen koheesiotavoitteen että Lissabonin ja Göteborgin strategian ydintekijöitä.
Questions concerning urban development are at the heart of both the new territorial cohesion objective and the Lisbon and Gothenburg strategy.
Kaupungit ovat talouskasvun kiistattomia vetureita kaikkialla Euroopassa.
Cities are the indisputable engines of economic growth across Europe.
Lähes kaikissa Euroopan maissa kaupunkialueet ovat merkittävimpiä tietämyksen ja innovaatioiden tuottajia – globalisoituvan maailmantalouden keskuksia.
In virtually all European countries, urban areas are the foremost producers of knowledge and innovation – the hubs of a globalising world economy.
Unionissa kaupunkeihin ja kaupunkialueille sijoittuu valtaosa työpaikoista, yrityksistä ja korkea-asteen oppilaitoksista.
Cities and urban areas are home to an overwhelming majority of jobs, businesses and higher education institutions in the Union.
Toisaalta monissa kaupungeissa on vaikeita ongelmia ja haasteita.
On the other hand, many cities are confronted with severe problems and challenges.
Siksi ajatellaankin yleisesti, että koheesiopolitiikassa on kiinnitettävä erityistä huomiota kaupunkeihin ja kaupunkialueisiin, koska ne ovat toisaalta kehityksen ytimiä ja toisaalta niillä on paljon taloudellisia, ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia ongelmia.
Hence it is widely considered that cities/ urban areas need special attention in the context of cohesion policy, because on the one hand they represent cores of development, but on the other hand they face a lot of problems of economic, environmental and social nature.
Euroopassa on noin 5 000 kaupunkia, joissa on 5 000–50 000 asukasta, ja lähes 1 000 kaupunkia, joissa on yli 50 000 asukasta.
In Europe there are about 5.000 towns with populations between 5.000 and 50.000 inhabitants and almost 1.000 cities counting populations above 50.000.
Euroopalle on luonteenomaista alueellinen moninaisuus ja monikeskuksinen kehitys, ja suhteellisen tiiviissä kaupunkiverkostossa on vain harvoja erittäin suuria kaupunkeja.
Europe can be characterized by territorial diversity and polycentric development, the relatively dense urban network contains few very large cities.
Euroopan unionissa vain seitsemän prosenttia ihmisistä asuu yli viiden miljoonan asukkaan kaupungeissa, kun Yhdysvalloissa vastaava luku on 25 prosenttia.
In the European Union, only 7% of people live in cities of over 5 million as against 25% in the United States of America.
Euroopan yhteisöjen komissio, Vihreä kirja alueellisesta koheesiosta Euroopassa: "Alueellisen moninaisuuden kääntäminen vahvuudeksi", Bryssel, 2008.
Commission of the European Communities, Green Paper on Territorial Cohesion: Turning territorial diversity into strength, Brussels, 2008.
Euroopan kaupunkien tilaa kuvaavan raportin
According to the State of European Cities Report
State of European Cities Report: Adding Value to the European Urban Audit, 2007, saatavissa osoitteessa http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/urban/stateofcities_2007.pdf mukaan suurimmat kaupunkiväestön kasvuluvut kirjattiin Espanjassa, missä joillakin kaupunkialueilla keskimääräinen vuotuinen kasvu oli kaksi prosenttia tai jopa enemmän.
State of European Cities Report: Adding Value to the European Urban Audit, 2007 available at http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/urban/stateofcities_2007.pdf the strongest urban population growth rates were recorded in Spain, where some urban areas saw average annual increases of 2 percent or more.
Irlannissa, Suomessa ja Kreikassa joidenkin kaupunkien väestönkasvu oli myös EU:n suurimpien joukossa.
Cities in Ireland, Finland, and Greece also experienced some of the highest population growth rates in the EU.
Sen sijaan monilla Keski- ja Itä-Euroopan kaupunkialueilla kokonaisväestö pieneni samalla ajanjaksolla.
In contrast, many urban areas in Central and Eastern Europe witnessed an overall population decline in the same time frame.
Kaupungille on usein yritetty luoda yhteinen määritelmä, esimerkiksi YK
Many attempts have been made to establish a common understanding of ‘urban’, there are definitions by the UN
http://siteresources.worldbank.org/DATASTATISTICS/Resources/table3_10.pdf ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD
http://siteresources.worldbank.org/DATASTATISTICS/Resources/table3_10.pdf , the OECD
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=6492 sekä yksittäiset valtiot ovat tehneet omia määritelmiään.
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=6492 , and then again by individual countries.
Suurin osa tai ehkä kaikkikin näistä määritelmistä perustuvat väkilukua ja väestötiheyttä koskeviin tilastoihin.
Most if not all of these definitions are based on statistical information concerning population size and density.
Vaikka väestöjen maantieteellisessä jakautumisessa eri valtioiden välillä on epäilemättä suuria eroja, EU:n toimielimet ovat toistaiseksi hyödyntäneet Eurostatin
Whilst large differences undoubtedly exist in the geographical distribution of the population of one country or another the European Institutions have until now relied on the approach adopted by Eurostat
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-07-005/EN/KS-RA-07-005-EN.PDF omaksumaa ja oppaassaan "European Regional and Urban Statistics Reference Guide" julkaisemaa näkemystä, joka erottelee neljä alueellista yksikköä, joista havaintoja kerätään.
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-RA-07-005/EN/KS-RA-07-005-EN.PDF in its European regional and Urban statistics Reference guide which identifies four levels of spatial unit for which observations are collected.
Näitä ovat kaupungin keskusalue tai keskusta, laajemmat kaupunkialueet (larger urban zones, LUZ), "ydin" (Kernel), joka koskee yhdeksää pääkaupunkia, joiden hallinnollisen kaupungin keskus ei ole verrattavissa muihin, sekä esikaupunkialueet (subcity districts, SCD).
These vary from the central or "core" city, through the larger urban zones (LUZ), the "Kernel" for nine capital cities where the concept of the administrative city did not yield comparative spatial units and finally subcity districts (SCD).
Vaikka Eurostatin määritelmää voidaan soveltaa kaikilta osin tilastotarkoituksiin, olemassa olevat erot ja eri lähestymistavat huomioon ottaen koheesiopolitiikan puitteissa vaikuttaa olevan erittäin vaikea luoda kaupungille yhteinen, selvä määritelmä, ja siksi sen määrittely pitäisi toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jättää jäsenvaltioiden tehtäväksi.
Although Eurostat definition is fully applicable for statistical purposes, keeping in mind the existing differences and various approaches it seems to be very difficult to establish a common, clear definition of ‘urban’ in the framework of cohesion policy and hence the definition issue should be left to Member states in accordance with the principle of subsidiarity.
Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen kehitysstrategian määrittäminen edellyttää kaupunkikäsitteen rajaamista niille alueille, joista yksityiskohtaista tietoa on saatavilla, sillä ongelmia voidaan mitata vain havainnollisten ja selkeiden tietojen avulla.
The drawing up of an economic, social and territorial development strategy requires the notion of urban in cohesion policy to be limited to those areas where there is a detailed data set available as it is only with clear and concise data the problems can be measured.
Jotta voidaan mitata kaupunkialueiden edistymistä ja tunnistaa niiden ongelmat, käytössä on ehdottomasti oltava yksityiskohtaisia tilastotietoja.
In order to measure the progress and identify the problems of urban areas it is then necessary to have detailed statistical data available.
Tämä on synnyttänyt erittäin hyödyllisen Urban Audit ‑tietokannan.
This has given rise to the very useful European Urban Audit.
Kaupunkiulottuvuus koheesiopolitiikassa
Urban Dimension in Cohesion Policy
Kaupunkiulottuvuutta on aina käsitelty rinnan suurimpien rakenteellisten operaatioiden kanssa.
Historically the urban dimension was standing alongside the main volume of structural operations.
Urban-pilottihankkeita on toteutettu 1990-luvun alkupuolelta lähtien.
Since the 1990 there have been Urban Pilot Projects.
Vuonna 1994 käynnistettiin Urban-yhteisöaloite, joka tuki yhdennettyjä kaupunkikehittämisen hankkeita.
Since 1994, there was the URBAN Community initiative programme that allowed the promotion of integrated local development models.
Vaikka Urban-aloitteille myönnettiin erityisrahoitusta aiemmalla ohjelmakaudella, sitä ei myönnetä enää kaudelle 2007–2013.
Whereas during the previous programming period the various Urban initiatives were allocated specific funding, this is not the case during the 2007-2013 period.
Rakennerahastoja koskevien uusien säännösten takia kaupunkien kehittämispolitiikka on yhdistetty (valtavirtaistettu) yhteenkuuluvuuden ja alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteisiin, mikä korostaa, kuinka tärkeänä Euroopan unioni pitää tätä koheesiopolitiikan osa-aluetta.
Following the adoption of the new regulations governing the structural funds, urban development policy has been integrated (mainstreamed) into the cohesion and regional competitiveness and employment objectives thus underlining the importance the Union attaches to this aspect of cohesion policy.
Samaan aikaan kansallisten strategisten viitekehysten ja toimenpideohjelmien laatimisen kanssa jäsenvaltioita kannustettiin mutta ei pakotettu lisäämään kestävää kaupunkikehittämistä strategiseksi päätavoitteeksi.
Whilst drawing up the NSRFs and OPs, Member States were encouraged but not obliged, to integrate sustainable urban development as a strategic priority.
Kaupungit ja kaupunkialueet ovat kuitenkin Euroopan elinkeinorakenteelle niin tärkeitä, että jos kestävää kaupunkikehittämistä ei lisätä päätavoitteisiin, se haittaisi kaupunkien mahdollisia suunnitelmia vaikuttaa Euroopan unionin tavoitteiden saavuttamiseen.
However, given the importance of cities and urban agglomerations in the European economic fabric, not to do so would largely defeat any plans they may have had to be a dynamic player in the Union's efforts to achieve its goals.
Nykyiset tarkistetut asetukset sallivat hallinnoivien viranomaisten käyttävän apunaan monenlaisia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia kaupunkikehittämiseen osoitettujen varojen hallinnoinnissa.
The current revised regulations permit managing authorities to have recourse to a wide range of public/private partnerships in the management of funds earmarked for urban development.
Rakennerahastot voivat rahoittaa rahoitusjärjestelytoimia, kuten riskipääomarahastoja, takuurahastoja tai lainarahastoja.
Thus the structural funds may finance an operation of financial engineering such as venture capital funds, guarantee funds or loan funds.
Euroopan komissio ja Euroopan investointipankki ovat kehittäneet kolme rahoitusvälinettä: Jeremie
The European Commission and the EIB have developed three financial instruments namely, JEREMIE
Helpottaa yritysten perustamisen rahoittamista sekä mikroyritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten kehittämistä. , Jaspers
Facilitates access to finance for business startups, the development of micro enterprises and SMEs , JASPERS
Tukee suurten hankkeiden valmistelua. ja Jessica
Supports the preparation of major projects AND JESSICA
Tukee kaupunkikehittämisen rahoitusjärjestelyjä. .
Supports financial engineering in the Urban development field. .
Jessica (The Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas) on kaupunkikehittämisen suurin rahoitusväline.
JESSICA (The Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas ) represents the greatest interest for urban development.
Sillä pyritään luomaan vipuvaikutus saatavilla olevien määrärahojen avulla.
It is aimed at achieving a leverage effect with the financial resources available.
Perityt määrärahat on sijoitettava kaupunkikehittämiseen tai jaettava uudelleen hallinnoivalle viranomaiselle muita kaupunkihankkeita varten.
The recovered funds must be reinvested in urban development or reallocated to the managing authority for other urban projects.
Jessica-hanke on kuitenkin vielä alkuvaiheissa.
In fact Jessica is at present still in the early stages.
Toistaiseksi kaupunkiulottuvuuden täytäntöönpanon laajuudesta jäsenvaltioissa ei ole tehty kattavaa arviointia.
So far, there has been no complex evaluation of the scope of implementation of urban dimension in the Member states.
Alustavat havainnot eivät kuitenkaan ole kovin myönteisiä.
However first observations are not very positive.
Esimerkiksi useimmat kansalliset viranomaiset ja alueet eivät ole päättäneet hyödyntää mahdollisuutta siirtää valtuuksia kaupungeille, sillä ne suosivat ehdotuspyyntöjen tekemistä aloittain.
For example national authorities and regions mostly did not decide to give cities the possibility sub-delegation as they prefer to call for proposals in the different sector policies.
Tulevaisuuden tavoitteet
Future Orientations
Kaupunkien ongelmia sekä aluepolitiikan kaupunkiulottuvuutta käsitellään hallitusten välisellä tasolla sekä kansainvälisten järjestöjen tasolla paljon.
Much is being done at an intergovernmental and international organization level with regards to urban development.
On kuitenkin joitakin alueita, joilla tarvittaisiin tarkempaa havainnointia, yksityiskohtaisempia indikaattoreita sekä samankaltaisten järjestelmien luomista yhdennetyn kestävän kaupunkikehittämisen täytäntöönpanoa varten.
However there are some areas which could do with closer monitoring, finer indicators, and the development of similar methodologies for the implementation of integrated sustainable urban development.
Lisäksi jos Lissabonin sopimus tulee myöhemmin tulevaisuudessa voimaan, alueellinen yhteenkuuluvuus ja kaupunkikehittäminen sen olennaisena osana ovat Euroopan unionin jäsenvaltioiden yhteistä vastuualuetta.
Furthermore, should Lisbon enter into force in the future; territorial cohesion and its constituent, urban development will be the joint responsibility of Member States and the Union.
Kaupunkikehittämisohjelmien laatijoiden ja toteuttajien paikallisella ja alueellisella tasolla on ymmärrettävä paikallista väestöä ja talousympäristöä.
Urban development programmes must be conceived and executed at the local and regional level by those who understand local people and the business environment.
Tässä yhteydessä valtuuksien siirtäminen on tärkeää, koska se vahvistaa paikallista hallinnollista toimintakykyä ja antaa paikallishallinnolle todellisia vaikutusmahdollisuuksia alueelliseen ja Euroopan kasvuun.
In this context sub-delegation is a very important tool, both to enhance local management administrative capacity and to become a real actor of the territorial and European growth.
Se, tarvitsevatko alueelliset tai seutukuntien järjestöt käytännössä suurta vastuuta rakennerahastojen ohjelmista ja niiden toteuttamisesta, riippuu sekä myönteisten puitteiden kehittämisestä EU:n suuntaviivojen, sääntöjen ja ohjeiden muodossa että siitä, missä määrin kansalliset ja alueelliset hallitukset sekä hallinnoivat viranomaiset ovat valmiita osallistumaan toimiin konkreettisesti.
Whether regional or sub-regional organizations actually acquire greater responsibilities for Structural Funds programming and delivery depends not only on the creation of a positive framework at EU level, in terms of the Regulations and Guidelines, but also on the extent to which national and regional governments and managing authorities are prepared to accept and provide for their increased hands-on involvement.
Tässä yhteydessä vapaaehtoisten puitteiden toimivuus on kyseenalaista.
In this context it is questionable to what extent the voluntary framework works.
Tulevaisuudessa kaupunkien selkeän roolin elimenä, joka toimii alueellisten ja kansallisten hallitusten rinnalla välittäjänä, pitäisi olla osa monitasoista hallinnollista näkemystä ja kaupunkiulottuvuuden pitäisi olla pakollinen.
In the future, the clear role of cities alongside regional and national governments as intermediary bodies should be envisaged, in the context of the multi-level governance approach and the urban dimension should be mandatory.
Usein käy ilmi, että laaditaan erillisiä kehittämissuunnitelmia, ennen kuin kaupungit ovat viimeistelleet yhdennetyt kaupunkikehittämisen suunnitelmansa.
It often arises that unrelated development plans are prepared before the integrated urban development plans have been finalised by cities.
Jotta kaupunkikehittämisen suunnitelmat olisivat toimivia, on ehdottoman tärkeää, että käytössä on edustava hallinto- ja päätöksentekojärjestelmä.
For the integrated urban development plans to be viable it is crucial that a representative management and decision making structure is in place.