natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(5 a) Eurooppa-neuvosto vahvisti samassa kokouksessa uudelleen sitoutuvansa EU:n virallisen kehitysavun tavoitteisiin (0,56 prosenttia bruttokansantulosta vuoteen 2010 mennessä ja 0,70 prosenttia vuoteen 2015 mennessä), mikä tarkoittaisi EU:n vuosittaisen virallisen kehitysavun määrän kaksinkertaistamista vuonna 2010; tällaiset sitoumukset vaativat selkeästi EU:n kehitysavun monivuotista budjettisuunnittelua.
(5a) During the same meeting, the European Council reaffirmed its commitment to meeting the EU Official Development Assistance (ODA) targets in 2010 and 2015 (0,56 % and 0,70 % of EU GNI respectively), which would represent a doubling of the amount of annual EU ODA in 2010; such commitments clearly make a multi-annual budget programming of EU development aid necessary.
Siksi näiden toimien kattamisesta aiheutuvat menot olisi rahoitettava monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 4 (EU kansainvälisenä toimijana).
The expenditure required to cover these actions should therefore be financed under Heading 4 of the Multiannual Financial Framework (MFF): "The EU as a global partner".
(8 a) Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 17 päivänä toukokuuta 2006 tekemä toimielinten välinen sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 1 ja etenkin sen 23 kohta sisältää soveltuvia välineitä monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeiden enimmäismäärien mukauttamiseen.
(8a) The Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management 1 (IIA) contains the appropriate instruments, especially those in point 23, for the adjustment of ceilings between various headings of the MFF.
(13 a) Tämän järjestelmän toteuttamiseen sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 276 artiklan nojalla vuosittaista vastuuvapauden myöntämistä koskevaa menettelyä.
(13a) According to Article 276 of the EC Treaty, the implementation of the facility is subject to the annual discharge procedure.
(15 a) Järjestelmässä olisi keskityttävä auttamaan kriisin kohteiksi joutuneita kehitysmaiden pienviljelijöitä mikroluototuksen saamisessa.
(15a) The facility should focus on microcredit facilitation for small agricultural producers in the developing countries affected by the crisis.
3 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)
Article 3 – paragraph 2 – point ba (new)
Rahoitusohje tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten ajanjaksolla 2008–2009 on yhteensä 1,0 miljardia euroa.
The total financial reference amount for the implementation of this Regulation over the period 2008-2009 shall be EUR 1.0 billion.
Tämä viitemäärä rahoitetaan monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 4.
This reference amount shall be financed under Heading 4 of the Financial Framework.
Vuotuisesta määrästä päätetään vuotuisessa talousarviomenettelyssä.
The annual amount will be decided in the context of the annual budgetary procedure.
Monivuotista rahoituskehystä mukautetaan tästä asetuksesta aiheutuvien tarpeiden kattamiseksi kaikilla tavoilla, joista on määrätty 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa.
In order to cover the needs flowing from the proposed Regulation, the Multiannual Financial Framework shall be adjusted by all means provided for in the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006.
Jos osa määrärahoista on peräisin rahoituskehyksen 2 otsakkeessa käytettävissä olevasta liikkumavarasta, kyseiseen otsakkeeseen on jätettävä kunakin vuonna asetuksen (EY) N:o 1290/2005 mukaisesti laaditussa varojärjestelmää koskevassa kertomuksessa esitetyn arvion mukaan vähintään 600 miljoonan euron marginaali.
Should part or the entirety of the appropriations be used from the available margin of Heading 2 of the Financial Framework, a margin of at least EUR 600 million, based on the forecast of the most recent early warning system report as established in Regulation (EC) No 1290/2005 , shall be left, for each year, under this heading .
maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnaN LAUSUNTO (*)
OPINION of the committee on agriculture and rural development (*)
ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rahoitusvälineen perustamisesta elintarvikkeiden jyrkkään hinnannousuun liittyvää nopeaa toimintaa varten kehitysmaissa
on the proposal for a European Parliament and Council regulation establishing a facility for rapid response to soaring food prices in developing countries
(*) Valiokuntien yhteistyö – työjärjestyksen 47 artikla
(*) Procedure with associated committees - Rule 47 of the Rules of Procedure
I) Hintojen kohoamisen aiheuttama elintarvikekriisi
I) Background: price rises at the origin of a food crisis
Kahden viime vuoden aikana on tapahtunut jättimäinen muutos maailman maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden markkinoilla, joiden kehitys 30 vuoden ajan oli totuttanut meidät reaalihintojen jatkuvaan laskuun.
The past two years will be noted for a spectacular turnaround in global agricultural produce and food markets, in which trends over 30 years have accustomed us to a steady fall in prices in real terms.
Tämän muutoksen aiheuttama hintojen räjähdysmäinen nousu on johtanut makrotalouden epävakauteen ja todelliseen elintarvikekriisiin, joka kohdistuu kaikkein pahiten maapallon haavoittuvimpiin ihmisryhmiin, erityisesti sotaa käyvien maiden ja kaikkein köyhimpien maiden asukkaisiin, jotka käyttävät yhä yli puolet varoistaan ruokaan.
The soaring prices brought about by this change have led to macroeconomic disruption and a genuine food crisis, affecting most markedly the most vulnerable populations on the planet, particularly those living in countries at war and in the poorest countries, where people spend more than half their earnings just to feed themselves.
Hintojen nousun seurauksena jo aiemmin korkeat köyhyyttä ja aliravitsemusta kuvaavat luvut ovat entisestään pahentuneet ja nälänhätien riski on kasvanut, mikä tunnetusti vaikuttaa poliittiseen vakauteen ja kansainväliseen geostrategiseen tasapainoon.
A consequence of these price rises has been an increase in already high rates of poverty, malnutrition and famine risk, with an all-too-familiar impact on political stability and international geostrategic balances.
Elintarvikekriisi, josta viime kevään ruokamellakat olivat dramaattinen osoitus, liittyy maailmanlaajuiseen elintarvikkeiden kysynnän rakenteelliseen kasvuun, joka on seurausta väestönkasvusta, ravintotottumusten muuttumisesta ja maatalousperäisten polttoaineiden kehittämisestä.
This food crisis, dramatically illustrated by the hunger riots last spring, is set against a context of a structural increase in global demand for agricultural produce, linked to a demographic expansion, changes in food habits and the development of agro-fuels.
Se tapahtuu samanaikaisesti rahoituskriisin kanssa, jota leimaa lisääntynyt keinottelu maatalousmarkkinoilla.
It is combined with a financial crisis marked by increased speculation on agricultural markets.
Kriisi on puhjennut juuri hetkellä, jolloin sekä pohjoisessa että etelässä on alettu havaita ilmaston lämpenemisen ja luonnonvarojen (veden, energian, biologisen monimuotoisuuden jne.) ehtymisen vaikutuksia maapallon maataloudelle.
And it comes at a time when, in the North and the South, we are beginning to gauge the impact of global warming and scarcity of natural resources (water, energy, loss of biodiversity, etc.) on the planet’s agriculture.
Kriisi ei ole ohimenevä, se vaikuttaa kaikkiin maatalouden aloihin maailmassa ja tuo maataloustuotantoon ja elintarvikkeisiin liittyvät suuret kysymykset takaisin keskustelun keskiöön.
This crisis, which is not simply a passing phenomenon, affects agriculture in all parts of the world and is putting the question of agricultural production and the major food balances at the centre of the debate.
Tilanteeseen ei ole jouduttu sattumalta.
The situation in which we find ourselves has not come about by accident.
Se on seurausta useista aiemmin tehdyistä valinnoista, joihin rikkaat maat ovat vaikuttaneet suuresti:
It is largely the result of previous choices, for the most part influenced by the rich countries:
– Sääntelyn purkaminen ja rakennesopeutuspolitiikka, joihin maailman valuuttarahasto ja Maailmanpankki ovat pakottaneet köyhimmät maat viimeisten 20 vuoden ajan, ovat tehneet niiden elintarvikehuollon erittäin riippuvaiseksi tuonnista.
- The deregulation and structural adjustment policies imposed for 20 years by the IMF and the World Bank on the poorest countries made their food supply strongly dependent on imports.
Paikallisiin tuotantokustannuksiin nähden liian alhaiset elintarvikkeiden maailmanmarkkinahinnat ovat saaneet maat laiminlyömään oman maataloutensa kehittämistä.
International food prices being too low by comparison with their local production costs discouraged their own agricultural development.
Muistettakoon, että maailmanmarkkinahinnat ovat seurausta korkean tuottavuuden alueiden kilpailukyvystä, josta osa johtuu tukiaisista.
Remember that these international prices result from competition between high-productivity areas of production, some of which are subsidised.
– maataloustuotteiden maailmankaupasta (alle 10 prosenttia tuotannosta) käytävät WTO:n neuvottelut, joiden tarkoituksena on kaupan vapauttaminen maksukykyisten toimijoiden välillä, eivät voi turvata elintarvikkeita kaikkein köyhimmille kuluttajille.
- The WTO negotiations on global trade in farm products (less than 10% of production) designed to liberalise trade between solvent actors do not allow food to be provided to the poorest consumers.
– Kehitysyhteistyöpolitiikassa on annettu rahallisia lupauksia, joita ei ole pidetty.
- Commitments were made to development aid polices on the basis of financial promises that were not kept.
Politiikan painopisteet on sitä paitsi suunnattu muualle kuin maatalouteen, joka on kuitenkin ratkaiseva ala kaiken kehityksen käynnistämiseksi ja elintärkeä maaseudulla asuville 75 prosentille maailman köyhistä.
Furthermore, they radically moved away from agriculture, which is the decisive sector for kick-starting any development and vital for 75% of the world’s poor living in rural areas.
Unionin kehitysyhteistyöpolitiikan määrärahoista vain 4 prosenttia menee tällä hetkellä maatalouspolitiikkaan.
Today the European Union allocates only 4% of appropriations under its development policy to agriculture.
II) Unionin nopea vastaus elintarvikkeiden jyrkkään hinnannousuun kehitysmaissa
II) A rapid response by the Union to soaring food prices in developing countries
A) Komission ehdotus
A) The Commission proposal
Komissio on pyrkinyt vastaamaan Euroopan parlamentille ja jäsenvaltioille (yleisten asioiden neuvosto ja 19. ja 20. kesäkuuta pidetty Eurooppa-neuvosto) sitoutumalla yhteiseen toimintaan kehitysmaiden hyväksi.
The Commission has endeavoured to respond to requests from the European Parliament and then the Member States (General Affairs Council followed by the European Council of 19 and 20 June) by undertaking a collective action in support of developing countries.
Mukautettuaan vain hieman kehityspolitiikkansa välineitä elintarvikkeiden hintojen nousuun vastaamisen sijasta, komissio ehdottaa lyhyen aikavälin lisärahoitukseksi yhtä miljardia YMP:n käytettävissä olevista varoista.
After marginally adjusting the existing development policy instruments by way of response to rising food prices, it proposed an additional short-term financing of € 1 billion, to come from funds available under the CAP.
Tällainen puoliksi hätäapua ja puoliksi kehitysapua edustava aloite on tarkoitettu tukemaan maataloustuotteiden tarjontaa hintojen noususta eniten kärsineissä kehitysmaissa ja toimimaan elintarvikkeiden kallistumisen kielteisten vaikutusten lievittäjänä.
This initiative, part-way between emergency aid and development, aims to support agricultural supply in the developing countries most affected by the rise in food prices, as well as activities that will mitigate its negative effects.
Toimenpiteisiin kuuluu maatalouden tuotantopanoksien ja palveluiden saatavuuden parantaminen (mukaan lukien lannoitteet ja siemenet) ja turvaverkon tyyppiset toimenpiteet, joilla pyritään ylläpitämään tai parantamaan maatalouden tuotantokapasiteettia ja turvaamaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevien väestönosien perusravinnontarve.
The measures involved concern improving access to agricultural inputs and services (including fertilizers and seeds) and ‘safety net’ measures aimed at maintaining or improving the agricultural productive capacity and addressing the basic food needs of the most deprived populations.
B) Valmistelijan yleisarvio
B) The rapporteur’s overall assessment
Elintarvikekriisillä on dramaattisia vaikutuksia köyhimpien maiden asukkaille, joten valmistelija ilmaisee solidaarisuutensa heitä kohtaan ja tukee komission aloitetta.
In view of the dramatic consequences of the food crisis on populations in the poorest countries, the rapporteur expresses his solidarity for those affected by supporting the Commission’s initiative.
Hän liittää kuitenkin tähän periaatteelliseen tukeen muutamia huomautuksia:
However, to that support in principle the rapporteur would add a number of observations:
Budjettia koskevat huomautukset:
Budgetary considerations :
Valmistelija ei halua asettaa aloitetta kyseenalaiseksi, mutta katsoo, että sen rahoittamisen YMP:n käyttämättä jääneistä varoista on oltava erityistapaus.
- Without calling into question the initiative, the rapporteur would point out that drawing on unused CAP funds must be an exception.
Unionin pitää tulevaisuudessa täyttää kaikki velvoitteensa viljelijöitään kohtaan ja erityisesti uusien jäsenvaltioiden viljelijöitä kohtaan, jotka eivät ole vielä päässeet samalle tuen tasolle kuin virkaveljensä 15 vanhassa jäsenvaltiossa.
It is important that the Union continues to be able to meet all its commitments to farmers, particularly those in the new countries, who still do not receive the same level of support as their counterparts in the 15 old Member States.
Komissiolle ja neuvostolle on myös ilmoitettava, että elintarvikkeiden hintojen kohoaminen on myös vaikuttanut kielteisesti ja jopa katastrofaalisesti eräisiin Euroopan viljelijöihin ja erityisesti karjankasvattajiin.
It should also be pointed out to the Commission and the Council that the rise in agricultural prices has also had negative, not to say disastrous, repercussions for certain European farmers, particularly stock farmers.
Heidän tilannettaan on tarkasteltava sekä talousarvion laatimisen yhteydessä että terveystarkastuksessa kaavaillun YMP:n uudelleenjärjestelyn yhteydessä.
It is important, therefore, also to understand their situation both when the budget is being prepared and also in the rescheduling of the CAP provided for in the ‘health check’.
Viimeisten rahoitusnäkymien osalta valmistelija muistuttaa jäsenvaltioille, että ne eivät voi ikuisesti vaatia lisää Eurooppaa perustamalla uusia tai kasvattamalla entisiä EU:n toiminta-aloja, jos ne eivät anna lisää varoja budjettiin, koska jos lisävaroja olisi ollut käytettävissä, ei olisi tarvinnut turvautua komission ehdottamaan hätäratkaisuun.
Finally, in the context of the most recent financial perspectives, the rapporteur would draw the Member States’ attention to the fact that we cannot constantly desire ‘more Europe’ through the creation or strengthening of Community policies without providing more budget resources, which had they been available earlier could have avoided the need for the expedient proposed by the Commission.
Ehdotuksen maatalouteen liittyvät näkökohdat :
Considerations on the agricultural aspect of the initiative :
– Valmistelija on tyytyväinen, että lisää huomiota on vihdoin kiinnitetty maatalouteen ja erityisesti köyhimpien maiden maataloustuotantoon.
- The rapporteur welcomes the fact that more attention is finally being paid to agriculture, and particularly to agricultural production in the poorest countries.
Hän pitää välttämättömänä kaikkien maailman maatalous- ja elintarviketuotannon alojen hyödyntämistä, jotta jokainen alue voi varmistaa väestönsä tarpeiden tyydyttämisen mahdollisimman hyvin.
He believes it is vital to develop all the world’s agricultures and food cultures so that every region is best able to meet the needs of its population.
– Hän panee tyytyväisenä merkille, että komissio painottaa toimia tuotannon aloittamisen helpottamiseksi: varojen ja palveluiden tuominen köyhimpien viljelijöiden (jotka edustavat lähes 80 prosenttia aliravituista) ulottuville yhtenä turvaverkko-toimenpiteenä voi auttaa paikallisen tuotannon markkinoita parantamalla köyhien kuluttajien ostovoimaa.
- The rapporteur welcomes the Commission’s emphasis on measures intended to kick-start production - access to resources and services for the poorest farmers (who account for close to 80% of the undernourished) - and on ‘safety net’ measures to help markets for local production by improving the purchasing power of poor consumers.
Hän toivoo kuitenkin, että komissio esittäisi yksityiskohtaisemmin tukikelpoiset toimenpiteet tuotannon parantamiseksi: veden saatavuus, pienluotot, tuki tuottajien organisaatioille tuotantoa ja markkinoille saattamista sekä varastointia varten.
However, he would like to see the Commission provide more detail on production-related actions that could be financed: access to water and to microcredits, support for producer organisations for production and marketing and storage.
– Tehokkuuden nimissä valmistelija suosittaa komissiolle, että se sisällyttää tämän rahoitusvälineen todelliseen kokonaisvaltaiseen strategiaan, jolla tuetaan maataloustuotannon käynnistämistä väestön tarpeisiin ja kyseisten alueiden luonnon mahdollisuuksiin mukautetun kestävän kehityksen puitteissa.
- For the sake of efficiency, the rapporteur recommends that the Commission incorporate this facility into a genuine global strategy intended to help kick-start agricultural production within a sustainable development framework adapted to the needs of the populations concerned and to the natural potentials of the territories concerned.
Tämä edellyttää kahta asiaa:
This presupposes two conditions:
1) Toiminnan on oltava pitkäjänteistä
1) Action over a sustained period:
Valmistelija on kiinnostunut aloitteen kestosta.
The rapporteur questions the duration of this initiative.
Väline on suunniteltu lyhyelle aikavälille, vaikka maatalouden mahdollisuuksien hyödyntäminen vaatii sekä aikaa että jatkuvuutta.
This facility is envisaged as a short-term commitment, whereas developing a potential in agriculture requires time and continuity.
Viljelijän on aina ennakoitava valintojaan vuotta tai sitäkin aikaisemmin (viljelykasvit, investoinnit...).
Farmers always need to make choices looking ahead over a year or more (crops, investments, etc.).
Hän tarvitsee puitteet, ennustettavuutta, mukaan lukien vakautta tuotteidensa hintoihin.
They need a framework and predictability, not least concerning the stability of prices for their products.
Mitä tapahtuu vuotta myöhemmin, kun välineestä rahoitetut toimet maatalouden tuotantopanoksien ja palveluiden saatavuuden parantamiseksi ja turvaverkkotyyppiset toimet ovat loppuneet?
What will happen a year down the road when the resources for access to inputs and services and then the ‘safety net’ measures financed by the facility have disappeared?
Onko nämä näkökohdat otettu riittävässä määrin huomioon nykyisissä keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitysvälineissä, joita on, kuten sanottu, muutettu hieman hintojen kohoamisen huomioon ottamiseksi, mutta joiden maatalouteen varattu osa on edelleen aivan liian pieni?
Has sufficient account been taken of these dimensions in the existing medium- and long-term development instruments, which, we are told, have been readjusted at the margins to incorporate the rise in food prices but in which the share devoted to agriculture remains extremely small.
2) Tarvitaan taloudellista sääntelyä
2) Action on economic regulation:
Globalisoituneessa ja yhä vapaammassa taloudessa kansainväliset maataloustuotteiden markkinat ovat luonnostaan epävakaita ja maailman kilpailukyvyltään hyvin erilaiset maataloudet joutuvat niillä vastakkain.
In an increasingly liberalised and globalised economy, international markets in agricultural and food products, unstable by their very nature, result in confrontation between the extremely different levels of competitiveness of the world’s agricultures.
Tämä tilanne aiheuttaa vakavia häiriöitä köyhimpien maiden paikallismarkkinoilla, sillä niillä ei käytännössä ole enää rajasuojaa.
It is this which is at the origin of the serious disturbances in the local markets of the poorest countries, which, as indicated above, have practically no protection at their borders any longer.
Tilanne haittaa paikallisen tuotannon kehitystä, kun maailmanmarkkinahinnat ovat alhaisia.
This situation handicaps the development of domestic production when global prices are low.
Mutta päinvastaisessa tilanteessa, kuten nyt, vaikuttaa mahdottomalta saada hintoja alaspäin ilman tuotannon ja maailmanmarkkinahintojen sääntelyä.
But inversely, when they are high, as now, it is impossible to shift them downwards without to some extent regulating production and global prices.
Valmistelijan on vaikea ymmärtää, miten komissio voi odottaa, että tällainen vaatimaton väline voisi lievittää elintarvikkeiden hintojen nousua.
On this point the rapporteur does not understand how the Commission can expect this ‘modest facility’ to mitigate the rise in food prices.
– Välineen toteuttamisen osalta komissio ei missään vaiheessa mainitse paikallisten toimijoiden (viljelijöiden, kuluttajien, vastaavien viranomaisten) tai kansalaisjärjestöjen osallistumista, vaikka onnistunut kehitys vaatii aina, että ihmiset ottavat kohtalonsa omiin käsiinsä.
- As far as the implementation of the facility is concerned, the Commission makes no mention of the participation of local actors (farmers, consumers, officials) or indeed NGOs, even though successful development always involves people taking responsibility for their own destiny.
Välineen toteuttamisesta:
Considerations on the implementation of the facility :
Valmistelija haluaa olla varma, että unionin hallinnolliset valmiudet sallivat miljardin euron määrärahan tehokkaan käyttämisen.
The rapporteur wants to be sure that the Union has the administrative capacity to use the € 1 billion appropriation effectively.
Tätä varten hän pyytää komissiota toimimaan kokonaisvaltaisesti ja johdonmukaisesti muiden kehitysohjelmien ja toimien kanssa.
To that end he calls on the Commission to act within an overall strategy and coherently with the other development programmes and actions.
Hän myös pyytää komissiota varmistamaan mahdollisimman hyvin niiden järjestöjen valmiudet, joiden kanssa se tekee sopimuksia.
He also calls on the Commission to secure the maximum possible guarantees as regards the capacities of the organisations it contracts.
Tätä varten valmistelija toivoo, että kaikki toimenpiteet avataan kansalaisjärjestöjen kaltaisille kokeneille toimijoille, joilla on soveltuvia välineitä ja tunnustettu tieto ja taito.
To that end, the rapporteur would like to see the range of structures able to provide aid opened up to include experienced NGO-type organisations which have appropriate resources and recognised know-how.
Hän toivoo, että komissio käyttäisi miljardin määrärahan mahdollisimman avoimesti.
He would like the Commission to spend the € 1 billion as transparently as possible.
Komission pitäisi laatia tarkka ennakkosuunnitelma varojen käytöstä, mukaan lukien kaavailtujen toimien yksityiskohdat ja määrälliset tavoitteet, niille varatun rahoituksen osuus sekä toimenpiteiden hallinnointivälineet.
He therefore calls on the Commission to draw up a precise forward plan on the use of the funds, detailing the measures envisaged, together with quantified objectives, the share of financing allocated to each objective and the resources planned for administering the facility.
Suunnitelma on hyväksyttävä komiteamenettelyssä, jolloin parlamentti voi saada tietoa siitä.
The plan should be validated in a committee procedure enabling the European Parliament to be informed.
Tämä helpottaa huomattavasti lopullisen arvioinnin tekemistä.
This would make a final evaluation much easier.