natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G. katsoo, että teknologian ja tutkimuksen ja kehittämisen alan innovaatiopolitiikka on vain vähäinen osa jäsenvaltioiden kansallista talousarviota ja BKT:tä ja että siitä aiheutuvat viivästymiset Lissabonin strategian tavoitteiden toteuttamisessa ja työllisyyden edistämistä ja koheesiota koskevien tavoitteiden saavuttamisessa,
G. whereas innovation policy in the fields of technology and R&D accounts for a manifestly small proportion of Member States' national budgets and GDP, which is in turn a factor that contributes to the delay in implementing the Lisbon Strategy objectives and achieving the goals of boosting employment and cohesion,
H. katsoo, että valtiontuen pitäisi olla edelleenkin poikkeus, keino korjata epätasapainoa, jota ei voi hoitaa tavanomaisilla politiikan välineillä, ja että T&K-investointien vähyyteen on puututtava soveltamalla kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa,
H. whereas State aid should remain the exception, an instrument to correct imbalances that cannot be addressed by regular policy instruments, and whereas the low level of investment in R&D requires a more comprehensive policy approach,
I. katsoo 22. ja 23. maaliskuuta 2005 pidetyn Luxemburgin Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti, että valtiontukea olisi käytettävä kannustimena tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin edistämisessä ja että sillä voidaan edistää todellista vuoropuhelua julkisen ja yksityisen sektorin asianomaisten osapuolten välillä,
I. whereas, in line with the Presidency conclusions of the Luxembourg European Council of 22 and 23 March 2005, State aid should act as a lever for developing research, education and innovation, and should permit a genuine dialogue to take place between interested parties in the public and private sectors,
J. katsoo, että on erittäin tärkeää määritellä, mitä tutkimuksella ja kehityksellä tarkoitetaan, jotta valtiontukisääntöjen väärinkäyttö näillä perusteilla vältetään,
J. whereas it is very important to define clearly what is meant by R&D in order to prevent the abuse of State aid rules on this ground,
I. YLEISIÄ HUOMIOITA
I. GENERAL REMARKS
II. INNOVAATIOTUEN VALVONTAA KOSKEVAT PERIAATTEET
PRINCIPLES GOVERNING CONTROL OF STATE AID FOR INNOVATION
9. korostaa, että rajat ylittävän ja yksityisen ja julkisen sektorin yhteistyön edistämisen tutkimuksen alalla sekä tutkimustulosten ja tärkeiden tutkimusohjelmien tulosten levittämisen pitäisi olla T&K- valtiontuen perusperiaatteita;
Insists that the promotion of cross-border cooperation and public-private partnerships in the field of research, the dissemination of the results of research, and major research programmes should be fundamental priorities of State aid for R&D;
16. painottaa, että pk-yritysten, joiden taloudelliset voimavarat ovat luonnostaan rajalliset, merkityksen vuoksi niille on annettava suurempi osa tuista; katsoo, että tämän vuoksi asiakirjassa mainittujen innovaatiovälittäjien roolin on oltava suurempi sitä mukaa, kun niiden luonne ja tehtävä selventyvät edelleen ja vaadittavat rakenteet, jotka välittäjien on tarjottava, vahvistuvat siten, että niihin sisältyy tietotekniikka- ja verkostoinfrastruktuuri sekä yhteydet kansainvälisiin tietokantoihin;
Stresses that the importance in this connection of SMEs, which, by their nature, have only limited funds at their disposal, makes it necessary for them to be allocated a higher proportion of the aid available; to make this possible, a greater role needs to be played by the innovation intermediaries referred to in the document, once their nature and role has been clarified further and the necessary infrastructure which they should provide has been extended to include IT infrastructure, and networking and link-up to international databases;
III. RISKINOTON JA KOKEILUN TUKEMINEN
SUPPORTING RISK-TAKING AND EXPERIMENTATION
IV. INNOVOINTIA TUKEVA LIIKETOIMINTAYMPÄRISTÖ
A SUPPORTIVE BUSINESS ENVIRONMENT FOR INNOVATION
Euroopan komissio esitti valtiontukisääntöjen kattavan uudistuspaketin jatkoksi neuvotteluasiakirjan innovaatiotuesta.
Following the comprehensive reform package on State aid rules, the European Commission presented a consultation document on State aid for Innovation.
Tiedonannossa korostetaan, että innovaatiotoiminta Euroopassa ei ole optimaalisella tasolla johtuen usein markkinahäiriöistä, joita ovat muun muassa ulkoisvaikutukset, riittämätön tiedotus, pääomamarkkinoiden puutteet, kysynnän ja tarjonnan epäsuhta työmarkkinoilla ja riittämätön T&K-politiikan koordinointi.
The Communication stresses that the level of innovation in Europe is sub-optimal, often due to market failures such as externalities, insufficient dissemination of information, shortcomings in the capital markets, mismatches on the labour market, insufficient R&D policy coordination etc.
Komissio harkitseekin pk-yrityksille myönnettävän teknologiseen innovointiin tarkoitetun valtiontuen sallimista, mikäli se täyttää selkeät ennakkoarviointisäännöt, jotka on määritetty seuraavien yleisten tasapainotuskriteerien perusteella: (1) tarkasti määritellyn markkinahäiriön on oltava olemassa, (2) valtiontuen on oltava tarkoituksenmukaisin väline, eli täydentävyyden ja oikeasuhtaisuuden vaatimusten on täytyttävä, ja (3) valtiontukitoimenpiteen kilpailua vääristävän vaikutuksen ja yleisen edun saavuttamisen välille on löydettävä tasapaino.
The Commission therefore considers allowing State aid for technological innovation to SMEs when it fulfils clear ex ante rules designed on the basis of the following 'general balancing test': (1) presence of a well-defined market failure; (2) State aid to be the most appropriate policy instrument, i.e. fulfilling the requirements of additionality and proportionality; and (3) balance to be struck between the distorting effect of the State aid measure and safeguarding the general interest.
Komission tavoitteena on sisällyttää voimassa oleviin valtiontukea koskeviin EU:n lainsäädännöllisiin välineisiin konkreettisia ja kohdistettuja innovointiin liittyviä toimintoja, joita ovat:
The Commission's objective is to incorporate into the existing EU state aid legal instruments a series of concrete and targeted innovation-related activities, namely:
• toiminnot, jotka tukevat riskinottoa ja kokeilua ja auttavat kuromaan umpeen teknisen osaamisen ja markkinoiden välisen kuilun, kuten: innovatiivisten uusien yritysten luomisen ja kasvun tukeminen; pääomakuiluun puuttuminen riskipääoman saatavuuden parantamiseksi EU:ssa; teknisten kokeilujen ja innovatiivisiin tuotteisiin liittyvän riskinoton tukeminen;
· Activities which support risk-taking and experimentation and help to bridge the gap between technical knowledge and the market, such as: supporting the creation and growth of innovative start-ups; tackling the equity gap to increase risk capital in the EU; and supporting technological experimentation and risk of launching innovative products;
• toiminnot (liikepalvelut ja infrastruktuuri), jotka parantavat innovoinnin yleistä liiketoimintaympäristöä, kuten: innovaatiovälittäjien toiminnan edistäminen; koulutuksen ja liikkuvuuden edistäminen; osaamiskeskittymien kehityksen tukeminen yhteistoiminnan ja klustereiden avulla.
· Activities (business services and infrastructure) which improve the general business environment for innovation, such as: encouraging innovation intermediaries; encouraging training and mobility; and supporting the development of poles of excellence through collaboration and clustering.
I. Yleisiä huomioita
I. General remarks
Esittelijä kannattaa komission lähestymistapaa, jonka mukaan valtiontukea myönnetään vähemmän ja se kohdennetaan tarkemmin, ja tukee sitoumusta suunnata tuki uudelleen horisontaalisiin tavoitteisiin, joita ovat esimerkiksi tutkimus, innovaatio ja inhimillisen pääoman optimointi.
The rapporteur welcomes the Commission approach of 'less and better-targeted State aid' and supports the commitment of its redeployment in favour of horizontal objectives, such as research, innovation and optimisation of human capital.
Joka tapauksessa, myös etsittäessä ratkaisuja Euroopan riittämättömään innovaatiotoimintaan, etusijalle pitäisi asettaa kilpailun tehostaminen, ja valtiontuen pitäisi olla vasta viimeinen keino.
In any case, even when resolving the problem of unsatisfactory innovation in Europe, the enhancement of competition should be given the first priority and state aid should be an 'instrument of last resort'.
Komission tiedonannossa "Ennakoiva kilpailupolitiikka kilpailukykyiselle Euroopalle" todetaan, että jäsenvaltioiden eri teollisuudenaloille myöntämät tuet ovat usein tehottomia eivätkä poista riittävästi innovaatioon liittyviä markkinahäiriöitä.
The Commission Communication 'A Pro-active Competition Policy for Europe' points out that Member States often subsidise industries in an inefficient manner, and do not sufficiently address innovation market failure.
Valtiontukisäännöillä pitäisikin turvata se, että valtiontuki ei ole jäsenvaltioille tappiollista, sillä se on aina veronmaksajien kustantamaa ja se pitää käyttää vastuullisesti siten, että rahalle saadaan korkea tuotto.
Therefore state aid rules should provide for safeguards that state aid is not loss-making for the Member States, as it is always funded by taxpayers and must be spent responsibly providing high value for money.
Monet innovointiin liittyvät ongelmat vaativatkin kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa, joka liittyy liiketoimintaympäristön optimointiin esimerkiksi seuraavien toimenpiteiden avulla: byrokratian vähentäminen, investoiminen koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen, korkealaatuinen infrastruktuuri, innovointiin kannustava patenttijärjestelmä, riskipääoman saanti, yrittäjyyden edistäminen, työntekijöiden ja tutkijoiden liikkuvuutta EU:ssa haittaavien esteiden poistaminen ja sellaisen yhteisen maahanmuuttopolitiikan käyttöönotto, jonka avulla Eurooppa voi houkutella parhaimmat ja älykkäimmät yksilöt.
Indeed, many problems in the field of innovation require a more comprehensive policy approach related to optimising of the business environment by measure, such as: cutting the 'red tape', investing in education and training, high quality infrastructure, a patent regime conducive to innovation, access to risk capital, encouraging entrepreneurial spirit, removing obstacles to free movement of workers and researchers within the EU, and adopting a common policy for legal immigration that enables Europe to attract the best and the brightest.
Jäsenvaltioiden pitäisi lisäksi tehostaa ponnistelujaan, joilla pyritään nostamaan T&K-investointien osuus kolmeen prosenttiin Lissabonin tavoitteiden mukaisesti.
Moreover, the Member States should step up their efforts to meet the target of 3 % investment in R&D in line with the Lisbon objectives.
Esittelijä on sitä mieltä, että oikea vastaus maailmanlaajuisen kilpailun haasteisiin innovaation alalla ei ole valtiontuen lisääminen, vaan tasapuolisten edellytysten luominen tehokkaalla innovaatiopolitiikan hallinnalla, kansainvälisillä vertailuanalyyseilla ja valtioiden rajat ylittävällä poliittisella oppimisprosessilla.
The rapporteur believes that the right answer to the challenges of global competition in the field of innovation is not granting more state aid but creating a level playing field by effective innovation policy governance, international benchmarking and trans-national policy learning.
Jäsenvaltioiden pitäisikin kehittää yleisiä strategioita, joissa innovaatiopolitiikalle on asetettu määrälliset tavoitteet ja joissa vertailuanalyysit, vaikutusten arviointi ja hallinnointiin sovellettujen lähestymistapojen tehokkuuden arviointi ovat järjestelmällisesti toteutettavia osatekijöitä.
In this respect, Member States should develop overall strategies with quantifiable targets as regards their innovation policies where benchmarking, impact assessment and evaluation of effectiveness of governance approaches should be systematically performed.
Kuvio 1: EU:n innovaatiokuilu Yhdysvaltoihin ja Japaniin verrattuna
Figure 1: EU innovation gap with US and Japan
EU25:n innovaatiokuilu Yhdysvaltoihin, Japaniin ja EU15:een verrattuna
EU25 innovation gap towards US, Japan and EU15
Composite index gap = Indikaattoriyhdistelmään perustuva ero
Based on a set of comparable data for 16 indicators
1 perusteella Yhdysvallat ja Japani ovat edelleen selvästi EU25:n edellä.
1 , the US and Japan are still far ahead of the EU25.
EU25:n ja Yhdysvaltain välinen innovaatiokuilu on pysynyt lähes vakaana.
The innovation gap between the EU25 and the US is close to stable.
Lähde: TrendChart – Innovation Policy in Europe.
Source: Trend Chart - Innovation Policy in Europe .
Esittelijä yhtyy komission näkökantaan olla luomatta erillistä innovaatiokehystä ja rajata muutokset vain voimassa oleviin lainsäädännöllisiin välineisiin, jotta oikeudellisen epävarmuuden ja byrokratian lisääntymisen riski olisi mahdollisimman pieni.
The rapporteur agrees with the Commission approach not to create a separate Framework for innovation and to restrict changes to the existing legal instruments in order to limit the risk of legal uncertainty and 'red tape'.
Taloudellisen lähestymistavan soveltaminen ennakkoarviointisääntöihin perustuvaan innovaatiotukeen voi tulla kyseeseen, mikäli säännöt ovat avoimet ja syrjimättömät ja takaavat oikeusvarmuuden.
Applying an economic approach to State aid for innovation based on ex ante rules may be considered appropriate if transparent, non-discriminating and providing for legal certainty.
Komission pitäisi tarkastella, valvoa ja arvioida sääntöjen tehokkuutta määräajoin yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa.
The Commission, in close cooperation with the European Parliament, should carry a periodical review, control and evaluation of the effectiveness of these rules.
Mikäli innovaatiotuki sallitaan, sen on oltava tilapäistä ja oikeasuhtaista, sitä pitää valvoa tiukasti ja tehokkaasti ja sen vaikutuksia pitää arvioida määräajoin jälkianalyyseissä, joita suorittavat jäsenvaltiot ja komissio.
If allowed, State aid for innovation should be of a temporary nature, proportionate, strictly and effectively controlled, and subjected to periodic impact assessment through ex-post analyses conducted by Member States and the Commission.
Esittelijä suosittelee, että termi "markkinahäiriö" korvataan termillä "markkinoiden tehottomuus".
The rapporteur recommends the term 'market failure' to be replaced by 'market inefficiency'.
Komission pitäisi harkita innovointiin liittyvän markkinoiden tehottomuuden arviointiin soveltuvaa metodologiaa, joka pohjautuisi selkeisiin ja toiminnallisiin indikaattoreihin.
The Commission should consider elaborating a sound methodology for assessing innovation market inefficiency, based on a clear and operational set of indicators.
Innovointiin liittyvää markkinoiden tehottomuutta pitäisi tarkastella myös laajemmassa yhteydessä ottaen huomioon EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan.
Moreover innovation market inefficiency should be analysed in a wider context of Article 81 and 82 of the EC Treaty.
Jäsenvaltioiden tulisi toimittaa luotettavia tilastotietoja sekä markkinoiden että valtiontuen tehottomuudesta ennakkoarviointisääntöjen sopivuuden arviointiin käytettävän metodologian kehittelemisen avuksi.
For the purpose of developing a sound methodology on assessing the adequacy of ex ante rules, Member States should provide reliable statistical data on both market and State aid inefficiencies.
Esittelijä yhtyy komission päätelmään, jonka mukaan markkinoiden tehottomuudesta kärsivät eniten pk-yritykset ja vasta perustetut yritykset ja valtiontuen vaikutukset ovat vähemmän vääristäviä, mikäli tuki myönnetään markkinoista kauempana oleville toiminnoille tai pk-yrityksille ja vasta perustetuille yrityksille.
The rapporteur agrees with the conclusion of the Commission that SMEs and start-ups are most affected by market inefficiencies, and that State aid is less distorting when granted for activities at a distance from the market or to SMEs and start-ups.
Ennakkoarviointisääntöjä voidaan kuitenkin soveltaa myös suuryrityksiin, mutta vain silloin, kun kyse on yhteistyöstä pk-yritysten kanssa klustereissa ja osaamiskeskittymissä ja kun määritetyt ennakkoarviointiperusteet täyttyvät.
Nevertheless the ex ante rules may apply to large companies as well but only in case of cooperation with SMEs in clusters and poles of excellence and if the designed ex ante criteria are met.
Koska rahoitustukea voidaan myöntää innovaatiotoimintaan monin tavoin sekä Euroopan tasolla että kansallisella ja alueellisella tasolla ja koska jäsenvaltioilla on käytössään monenlaisia välineitä innovoinnin kannustamiseksi, esittelijä katsoo, että suoraa tukea pitäisi välttää aina kun se on mahdollista.
Given the different opportunities for financial support to innovation activities on European, national and regional level as well as the variety the instruments that Member States have at their disposal for encouraging innovation, that rapporteur believes that direct grant should be avoided whenever possible.
Esittelijä haluaa painottaa sitä, että teknologisen ja muun kuin teknologisen toiminnan erottaminen toisistaan ei sovellu innovoinnin määrittelyn pohjaksi, sillä "teknologia" ei välttämättä aina merkitse tehokasta innovaatiotoimintaa ja toisaalta "muukin kuin teknologinen" lähestymistapa saattaa olla innovatiivinen.
The rapporteur would like to stress that the distinction between technological and non-technological activities cannot be adequate for defining innovation as, on one hand, 'technology' does not always necessarily mean effective innovation and on the other 'non-technological' approach could also be innovative.
Komission pitäisikin kehitellä määritelmä, joka pohjautuu sellaisiin perusteisiin, joissa erotetaan toisistaan yritysten säännönmukaiset jokapäiväiset toiminnot ja niiden innovaatiotoiminnot.
Therefore the Commission should elaborate on a definition based on criteria that distinguish between the regular day-to-day operations of the companies and their innovation activities.
Innovatiiviset hankkeet voisivat olla oikeutettuja valtiontukeen, mikäli:
Innovative projects could prove eligible for State aid when:
Ø ne luovat täydentäviä tai uusia etuja asiakkaille,
ü they create an additional or new benefit for the client;
Ø niihin liittyy riski, sillä todelliset innovaatiot liittyvät usein jossain määrin epävarmoihin investointeihin,
ü they have to present a risk as real innovation is usually related to certain degree of uncertainty in the investment;
Ø luotava innovaatio on siirrettävissä (eli se saa konkreettisen muodon lisenssinä, tekijänoikeutena tms.)
ü the innovation they create is transmissible (i.e. it is formalised via licences, copyrights, etc.);
Ø niistä syntyy myönteisiä ulkoisvaikutuksia.
ü they create positive externalities;
Komissio pohtii, jatketaanko nykyisten alueellisten lisien soveltamista, kun otetaan huomioon, että innovaatiotukea voi normaalisti saada yhtä aikaa aluetuen kanssa, sillä ne eivät liity samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin.
The Commission is considering if to continue applying the currently existing regional bonuses given that State aid allowed for innovation may normally be cumulated with regional aid since each relates to different eligible costs.
Esittelijä on samaa mieltä siitä, että innovaation ja T&K-toiminnan vähyys on yksi koheesiotuen tarpeessa olevien alueiden yleisimmistä ominaisuuksista.
The rapporteur agrees that the lack of innovation and R&D is one of the major characteristics of regions in need of cohesion aid.
III. Riskinoton ja kokeilun tukeminen
Support risk-taking and experimentation
Esittelijä kannattaa komission ehdottamia riskinoton ja kokeilun tukemiseen tarkoitettuja toimenpiteitä, mutta vaatii, että etusijalle asetetaan markkinalähtöiset ratkaisut ja yksityisen pääoman käyttö.
The rapporteur welcomes the measures proposed by the Commission for support of risk taking and experimentation while insisting preference to be given to market-driven solutions and the use of private capital.
Tukikelpoisten kustannusten määritelmän korvaaminen innovatiivisten uusien yritysten määritelmällä innovaatiotuen myöntämisperusteiden yhteydessä sopii yhteen valtiontuen tarkempaan kohdentamiseen tähtäävän yleisen strategian kanssa, ja esittelijä kannattaa sitä.
Replacing the definition of eligible costs with the one of innovative start-ups as a basis for allocating State aid for innovation is in line with the overall strategy of better-targeted State aid and it is supported by the rapporteur.
Yritysten, joiden T&K-toimintaan kuluu pidempi kausi, olisi kuitenkin oltava perustettu pidemmän aikaa eli kahdeksan vuotta aikaisemmin.
However, the existence period requirement should be extended to eight years for companies with longer R&D cycles.
Riskipääomamuotoisen rahoitustuen myöntäminen myös siemenvaiheen jälkeen on äärimmäisen tärkeää pk-yrityksille.
Providing risk capital financial support also for the post-seed phase is of utmost importance for SMEs.
IV. Innovointia tukeva liiketoimintaympäristö
Supportive business environment for innovation
Innovaatiovälittäjien oikeudellista asemaa pitäisi selkiyttää erityisesti niiden tarjoamien palvelujen osalta (markkinasuuntautuneet / muut kuin markkinasuuntautuneet toiminnot), sillä neuvotteluasiakirjassa niiden määritelmä ja asema jäävät hyvin epätarkoiksi ja epäselviksi.
Further clarification of the legal status of innovative intermediaries is necessary in particular in terms of scope of services they provide (market / non-market oriented activities) since the consultation paper is greatly vague and unclear as regards their definition and status.
Yliopistoilla on valmiudet toimia tärkeinä yrittäjäkulttuurin ja yrittäjyyden edistäjinä.
Universities have the potential to be one of the key promoters of entrepreneurial culture and spirit.
Perinteinen kulttuurikuilu yritysten ja yliopistomaailman välillä pitäisi kuroa umpeen, jotta voidaan luoda innovointiin kannustavat ja tutkijoita houkuttelevat olosuhteet.
The traditional cultural gap between business and academia should be reduced in order to create an environment conducive to innovation and attractive for researchers.
Komission pitäisi yhteistoiminnan kannustamiseksi selkiyttää valtiontukisääntöjen soveltamista yliopistoihin ja tutkimuslaitoksiin, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa klustereiden tai osaamiskeskittymien osana.
In order incentives for collaboration to be increased, the Commission should further clarify the application of State aid rules to universities and research establishments when engaged in economic activities as part of cluster or poles of excellence.
Esittelijä kyseenalaistaa valtiontuen myöntämisen pk-yrityksille korkeasti koulutetun henkilöstön vuokraamista varten, sillä pk-yritysten ulottuvilla voi olla erityisasiantuntemusta ja osaamista välittäjien palvelujen kautta.
The rapporteur is sceptical about the appropriateness of allowing State aid to SMEs for hiring highly qualified staff, as they may have access to specialist knowledge and skills through the services of intermediaries.
Monet esimerkit osoittavat, että menestyvien klustereiden alkuperä on orgaaninen.
Many examples show that successful clusters originate in organic matter.
Niiden pitäisikin olla oikeutettuja valtiontukeen vain tilapäisesti alkuvaiheessa, jotta ne voivat selvitä hallinnollisista ja yhteistyön liittyvistä esteistä.
Therefore they should be eligible for State aid only on a temporary basis during the start-up phase in order to cope with administrative and cooperation obstacles.
Jos klusterit ja osaamiskeskittymät saavat tukea, niiden osaamista ja innovaatiotoimintaa pitäisi arvioida määräajoin.
If subsidised, clusters and poles of excellence should be subject to periodic reviews in terms of their excellence and contribution to innovation.
Korkealaatuinen infrastruktuuri on välttämätön edellytys innovoinnille ja klustereiden kehittymiselle.
High-quality infrastructure is an indispensable precondition for innovation and development of clusters.