natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pitää mainita myös katastrofeihin reagoiminen.
Here too the text should be adapted to refer to disasters.
Liite I, 9.2 Avaruus, Toimet, Avaruussovellukset eurooppalaisen yhteiskunnan palveluksessa, 1 luetelmakohta, 1 alakohta
Annex I, part 'Themes', section 9.2 ('Space'), subsection 'Activities', first heading ('Space-based applications at the service of the European Society'), indent 1, ('Global Monitoring for Environment and Security (GMES)')
Tavoitteena on kehittää tarkoitukseen sopivia satelliittipohjaisia seuranta- ja ennakkovaroitusjärjestelmiä, jotka toimivat uniikkeina ja maailmanlaajuisesti käytettävissä olevina tietolähteinä.
The objective is to develop appropriate satellite based monitoring and early warning systems as unique and globally available data sources and to consolidate and stimulate evolution of their operational use.
Toimilla tuetaan niin ikään sellaisten operatiivisten GMES-palvelujen kehittämistä, joiden avulla päätöksentekijät pystyvät paremmin ennakoimaan ympäristön ja turvallisuuden hallintaan liittyviä kriisitilanteita ja ongelmia tai lieventämään niiden seurauksia.
This programme will also provide support to the development of operational GMES services, which enable decision-makers to better anticipate or mitigate crisis situations and issues relating to the management of the environment and security.
Tutkimustoimissa tulisi pääasiassa pyrkiä siihen, että avaruuteen sijoitetuista lähteistä saatu GMES-informaatio voidaan käyttää maksimaalisesti hyväksi ja yhdistää muista seurantajärjestelmistä saatuun informaatioon monimutkaisissa tuotteissa, jotka integroivat ja hallinnoivat informaatiota tehokkaasti ja tarjoavat loppukäyttäjille tietoa ja räätälöityjä palveluja.
Research activities should mainly contribute to maximise the use of GMES data collected from space-borne sources and to integrating these with data from other observation systems in complex products designed to deliver information and customised services to end-users through an efficient data integration and information management.
Lisäksi olisi tarpeen vaatiessa kehitettävä uusia avaruuteen sijoitettavia järjestelmiä tai parannettava olemassa olevien yhteentoimivuutta ja mahdollistettava niiden käyttö operatiivisissa tai operatiivista vaihetta edeltävissä palveluissa, jotka vastaavat tiettyihin erityistarpeisiin.
Research activities should also contribute to enhance monitoring techniques and associated instrument technologies, to develop where necessary new space-based systems or improve the interoperability of existing ones, and to enable their use in (pre)operational services responding to specific types of demand.
Toimilla tuetaan niin ikään sellaisten operatiivisten GMES-palvelujen kehittämistä, joiden avulla päätöksentekijät pystyvät paremmin ennakoimaan ympäristön ja turvallisuuden hallintaan ja luonnonkatastrofien hallintaan liittyviä kriisitilanteita ja ongelmia tai lieventämään niiden seurauksia.
This programme will also provide support to the development of operational GMES services, which enable decision-makers to better anticipate or mitigate crisis situations and issues relating to the management of the environment and security and the handling of natural disasters .
Tutkimuksella olisi tuettava sellaisten kestävien, avaruuteen perustuvien ja paikanpäällä (myös maan pinnalla ja ilma-aluksissa) toimivien järjestelmien kehittämistä maan seurantaa ja kriisien hallintaa varten, joilla saadaan nopeaan tahtiin tarkkoja kuvia tärkeistä kohteista mukaan lukien arkaluonteiset alueet, kaupunkialueet ja nopeasti kasvavat alueet riskien ehkäisyä ja hallintaa ja kaikenlaisia hätätilanteita varten sekä avaruuteen perustuvien ja muiden järjestelmien kehittämistä lähemmäksi toisiaan.
Research should support the development of sustainable space-based and in situ (including ground-based and airborne) systems for: land monitoring and crisis management, with frequent, high-resolution imagery for zones of high importance, including sensitive, urban and rapidly evolving zones; for risk prevention and risk management and all kinds of emergency, enhancing convergence with non-space systems.
On näyttöä siitä, että satelliittivalvonta- ja seuranta voivat olla erittäin tehokkaita luonnonkatastrofien estämisessä ja hallinnassa.
It has been shown that satellite-based monitoring and surveillance can be highly effective in the prevention and management of natural disasters.
Liite I, 9 Turvallisuus ja avaruus, 9.2 Avaruus, Lähestymistapa, 6 a kohta (uusi)
Annex I, Part 'Themes', subtitle 'Security and Space', section 'Space', heading 'Approach', paragraph 6 a (new)
Eurooppaa koskevien kansainvälisten sitoumusten arviointi ja seuranta EU:n rajojen ulkopuolella.
Assessing and monitoring international commitments, involving Europe, undertaken beyond European borders.
Maapallon seuranta Euroopan ulkopuolella on olennaista, ja se olisi mainittava erittäin selvästi.
Earth observation outside Europe is essential and should be mentioned very clearly.
Se edellyttää erityistutkimusta ja tekniikoita.
It implies specific research and technologies.
Kioton pöytäkirja ja muut ympäristösitoumukset (katso luku 6 "Ympäristö") sekä taloudelliset sopimukset vaativat, että kolmansia osapuolia on valvottava.
The Kyoto protocol and other environmental commitments (see chapter 6 “Environment”) as well as economic agreements require that third parties should be monitored.
Tilanne on tällainen laittomien kasvien, laittoman ydinalan toiminnan tapauksessa ja tuettaessa YK:n elimiä, joiden ei ole yksin yleensä mahdollista toteuttaa valvontaa ja jotka luottavat usein yksinomaan USA:lta peräisin olevaan informaatioon.
Such is the case of illegal crops, illegal nuclear activities, and in support of UN bodies that usually have no way of their own to implement controls and often rely exclusively on US-originated information.
Lopullisena tarkoituksena on edistää tutkimusta, joka auttaisi kehittämään tulevia riippumattomia yhteisön valmiuksia valvoa.
The final purpose is to promote research that would help develop future independent European monitoring capabilities.
Liite I, 9 Turvallisuus ja avaruus, 9.2 Avaruus, Toimet, Vastaaminen esiin nouseviin tarpeisiin ja ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin
Annex I, part 'Themes', section 9.2 ('Space'), subsection 'Responding to emerging needs and unforeseen policy needs'
Ennakoimattomia politiikkaan liittyviä tarpeita koskevassa tutkimuksessa voidaan puolestaan kehittää esimerkiksi avaruusresursseja hyödyntäviä ratkaisuja kehitysmaiden tueksi sekä sellaisia uusia kaukokartoitus- ja viestintävälineitä ja -menetelmiä, jotka tukevat yhteisön politiikkaa olennaisilla osa-alueilla ja sen toimia sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi.
Research to respond to unforeseen policy needs may address topics such as providing space based solutions in support of developing countries, developing new space-observation and communication tools and methods related to relevant Community policies and contributions to social inclusion.
Kriittisten infrastruktuurien turvallisuutta koskeva tutkimus ei ole läheskään tyydyttävää aikana, jolloin kyseiset infrastruktuurit ovat ylikuormitettuja ja toimivat kapasiteettinsa äärirajoilla maailmanlaajuisesti.
Research aimed at the security of critical infrastructures is far from satisfactory, at a time when such infrastructures are overloaded and overstretched at global level.
Strategiset päätökset, jotka vaikuttavat muun muassa Euroopan energiahuoltoon, tehdään yhä useammin vasta kun on tarkkaan pohdittu turvallisuustarpeita ja -vaatimuksia.
More and more often, strategic decisions affecting European energy supplies, for instance, are made after taking in the outmost consideration security needs and requirements.
Tutkimusta tällä alalla, erityisesti kun on kyse avaruuteen sijoitetuista komponenteista, on siksi kiireellisesti lisättävä.
An upgrade of research in this field, especially concerning the space component, is thereby urgent.
Liite II, taulukko
Annex II, table
Tieto- ja viestintäteknologia
Information and Communication Technologies
Liite III, Yhteiset teknologia-aloitteet ja riskinjakorahoitusväline, Yhteiset teknologia-aloitteet, Ilmailu ja lentoliikenne, 1 kohta
Annex III, heading 'Joint Technology Initiatives', bullet 5, paragraph 1
Euroopan ilmailuteollisuus- ja ilmaliikenneyritysten nykyinen kilpailukykyisyys maailmanmarkkinoilla perustuukin yksityisen sektorin huomattaviin tutkimusinvestointeihin (tyypillisesti 13–15 prosenttia liikevaihdosta), joita on tehty useiden vuosikymmenten ajan.
As an RTD-intensive industry, the existing competitiveness of the European aeronautical and air transport companies in world markets has been built on significant private research investments (typically 13-15% of the turnover) over many decades.
Alan erityispiirteistä johtuen uudet kehitysaskeleet edellyttävät usein julkisen ja yksityisen sektorin toimivaa yhteistyötä.
Given the specificities of the sector, new developments often depend on effective cooperation between the public and the private sector.
Euroopan on säilytettävä asemansa avainteknologioiden kehittämisen eturintamassa, jotta sen ilmailuteollisuus ja lentoliikenneala voisivat toimia kestävästi, innovatiivisesti ja kilpailukykyisesti myös tulevaisuudessa.
Europe must remain at the forefront of key technologies if it is to have sustainable, innovative and competitive aeronautics and air transport industries in the future.
On aloja, kuten alueellinen lentoliikenne, joilla Euroopan on saatava takaisin kilpailukykynsä myös teknologisesti innovatiivisilla ratkaisuilla, ja muita aloja, joilla kilpailupaineet kasvavat.
There are sectors, such as regional air transport, in which Europe needs to regain its competitiveness also through technologically innovative solutions, and others in which the competitive pressure is increasing .
Erityisesti ekologisesti kestävän teknologian kehittäminen on avain koko alan (pyöriväsiipiset ilma-alukset ja alueellinen lentoliikenne mukaan lukien) kilpailukyvyn varmistamiseen.
In particular, the development of green technologies is key to ensuring the competitiveness of the entire sector (including rotorcraft and regional aircraft).
Lentoliikenteen ekologisen kestävyyden parantaminen on koko ilmailualaa (pyöriväsiipiset ilma-alukset ja alueellinen lentoliikenne mukaan lukien) koskeva tärkeä teknologinen prioriteetti.
Greening of air transport represents a key technological priority for the entire air transport sector (which includes also rotorcraft and regional aircraft).
Liite III, Yhteiset teknologia-aloitteet ja riskinjakorahoitusväline, Yhteiset teknologia-aloitteet, Ilmailu ja lentoliikenne, 3 kohta
Annex III, heading 'Joint Technology Initiatives', bullet 5, paragraph 3
Käsiteltäviä aihepiirejä on useita, muun muassa ympäristöä säästävät ja kustannustehokkaat ilma-alukset (”green aircraft”) sekä yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa ja SESAME-aloitetta tukeva ilmaliikenteen hallinta.
In the field of Aeronautics and Air Transport, different areas would be addressed, such as environmentally friendly and cost efficient aircraft (“The Green Aircraft ”), and air traffic management in support of the Single European Sky policy and SESAME initiative.
Käsiteltäviä aihepiirejä on useita, muun muassa ympäristöä säästävät ja kustannustehokkaat lentoliikennejärjestelmät (” The Green Air Transport System ”) sekä yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa ja SESAME-aloitetta tukeva ilmaliikenteen hallinta.
In the field of Aeronautics and Air Transport, different areas would be addressed, such as environmentally friendly and cost efficient air transport system (“The Green Air Transport System "), and air traffic management in support of the Single European Sky policy and SESAME initiative.
"Ilma-alus" -termi on liian kapea-alainen.
The term 'aircraft' is reductive.
Kyseisellä alalla käytetään nykyään mieluummin ilmaisua "lentoliikennejärjestelmä".
The industry currently prefers to use the term 'air transport system'.
Liite III, Yhteiset teknologia-aloitteet ja riskinjakorahoitusväline, Riskinjakorahoitusväline, 2 kohta
Annex III, section "Joint Technology Initiatives and Risk-Sharing Finance Facility", paragraph 2
Tässä yhteydessä se käyttää avustusta yhdessä omien varojensa kanssa varauksina ja allokoitavana pääomana pankin sisällä kattaakseen osan niistä riskeistä, joita liittyy sen lainoihin tukikelpoisille laajamittaisille eurooppalaisilla TTK-toimille.
It will then use this grant, together with its own funds, as provisions and capital allocation within the bank to cover part of the risks associated with these loans to eligible large European RTD actions.
Tässä yhteydessä se käyttää avustusta yhdessä omien varojensa kanssa varauksina ja allokoitavana pääomana pankin sisällä kattaakseen osan niistä riskeistä, joita liittyy sen lainoihin tukikelpoisille eurooppalaisilla TTK-toimille.
It will then use this grant, together with its own funds, as provisions and capital allocation within the bank to cover part of the risks associated with these loans to eligible European RTD actions.
Liite III, Yhteiset teknologia-aloitteet ja riskinjakorahoitusväline, Riskinjakorahoitusväline, 4 kohta
Annex III, heading 'Risk-Sharing Finance Facility', paragraph 4
Avustus maksetaan vuosittain .
This grant will be disbursed on a yearly basis .
Koko ajanjaksoa koskevan avustuksen kokonaismäärä sekä arvioidut vuotuiset määrät esitetään etukäteen .
The overall amount of the grant for the whole period will be proposed in advance, as will be projected annual amounts.
• Laajamittaisten eurooppalaisten TTK-toimien tukikelpoisuus. ”Yhteiset teknologia-aloitteet” ja laajamittaiset yhteistyöhankkeet, joita yhteisö rahoittaa tämän erityisohjelman eri aihealueilla ja sen eri toimien yhteydessä, ovat automaattisesti tukikelpoisia.
By default, “Joint Technology Initiatives” and large collaborative projects funded by the Community under the contributing themes and activities of this Specific Programme shall be automatically eligible.
Myös muut laajamittaiset eurooppalaiset yhteistyöhankkeet, kuten EUREKA-hankkeet, saattavat tulla kysymykseen.
Other large European collaborative projects such as EUREKA ones could also be considered.
Pk-yritysten tukikelpoisuus olisi myös tehtävä hyvin selväksi.
The eligibility of SMEs should also be made very clear.
Avustussopimuksessa määritetään perustamissopimuksen 167 artiklan nojalla annetun asetuksen mukaisesti myös menettelyjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja taataan yhteisölle mahdollisuus kieltää tietyissä tapauksissa riskinjakorahoitusvälineen käyttö EIP:n esittämän lainan rahoituksessa.
In accordance with the regulation adopted pursuant to Article 167 of the Treaty, the grant agreement will also establish procedural modalities and will guarantee to the Community the possibility to veto under certain circumstances the use of the grant for provisioning a loan proposed by the EIB.
Kohti innovaation ja tietämyksen Eurooppaa
Towards a Europe of innovation and knowledge
EU:n pitää pyrkiä kärkeen ja siksi sitoutuminen kunnianhimoiseen tutkimus-, kehittämis- ja innovointityöhön on välttämätöntä.
The EU must aspire to excellence, and for this it is vital that it commits itself to an ambitious system of research, development and innovation
Lissabonin Eurooppa-neuvostossa ehdotettiin uuden taloudellisen kasvun mallin strategiaa, joka olisi ympäristöystävällinen ja edistyksellinen ja jossa tieteellinen tutkimustyö, teknologian kehitys ja innovaatio ovat keskeisiä ainesosia.
The Lisbon European Council proposed a strategy for a new model of economic growth, both environment-friendly and progress-oriented, with scientific research, technological development and innovation as its main tools.
Myöhemmin Barcelonan Eurooppa-neuvosto puolestaan asetti tavoitteeksi tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin tehtävien investointien kokonaismäärän kasvattamisen 3 prosenttiin unionin yhteenlasketusta BKT:stä vuoteen 2010 mennessä.
Subsequently, the Barcelona European Council proposed the target of increasing overall spending on R&D and innovation to 3% of Union GDP by 2010 (with two-thirds coming from the private sector and the remaining third from the public sector).
Yksityissektorin osuuden näistä uusista investoinneista olisi oltava kaksi kolmasosaa.
Taking as its reference point the Kok report
Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2005)0077 . perusteella vahvistettiin edellytykset, jotka täyttämällä EU voisi toteuttaa vuodeksi 2010 asetetut tavoitteet: lisätään yksityisiä investointeja tutkimukseen; lisätään henkilöstöresursseja niin, että tuhatta aktiivista kansalaista kohti on 8 tutkijaa, mikä merkitsee 700 000 uutta tutkijaa. – tuetaan laadukasta perustutkimusta; parannetaan tutkimuksen ja yritysten välisiä yhteyksiä, erityisesti pk-yritysten osalta; parannetaan eurooppalaisen (mukaan lukien Euroopan investointipankki), kansallisen ja alueellisen tutkimuspolitiikan koordinointia ja helpotetaan byrokratiaa sekä toimiin liittyviä menettelyjä.
Texts adopted, P6_TA (2005) 0077 sets out the requirements for the EU to be able to meet the 2010 targets: stimulation of private investment in research; an increase in human resources up to 8 researchers per 1000 active workers, or a total of 700 000 new researchers; support for high-quality basic research; closer links between the research and business worlds, notably with SMEs; improved channels of communication between research policies at European, national and regional level (the first-named including the EIB); and cutting red tape and simplifying procedures.
Edellä mainittujen seikkojen perusteella komissio esitti huhtikuussa 2005 ehdotuksensa seitsemänneksi puiteohjelmaksi, jonka talousarvio on 72,7 miljardia euroa vuosina 2007–2013 (mikä kaksinkertaistaa seitsemännen puiteohjelman talousarvion) Euroopan parlamentissa laajaa tukea saaneen Bögen mietinnön mukaisesti.
On the basis of the above, the Commission, in April 2005, submitted its proposal for the Seventh Framework Programme (7FP), with a budget of EUR 72.7 bn for the period 2007-2013 (the equivalent of doubling the 7FP budget), following the line advocated in the Böge report which had obtained overwhelming support in Parliament.
Seitsemännen puiteohjelman sisällön osalta Euroopan parlamentti kannattaa yleisesti ottaen komission ehdotusta ja huomauttaa, että ainoastaan säilyttämällä komission ja parlamentin ehdottama rahoitustaso voidaan varmistaa mainittujen tavoitteiden saavuttaminen.
Concerning the content of the 7FP, Parliament expresses its agreement in general terms with the Commission's proposal, and makes it clear that only if the level of funding proposed by the Commission and Parliament is maintained will it be possible to ensure that the targets are met.
Joulukuussa 2005 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa saavutetussa yhteisymmärryksessä ja neuvoston ja Euroopan parlamentin sopimuksessa rahoituskehyksestä 2007–2013 osoitettiin seitsemännen puiteohjelman määrärahoiksi määrä, joka on lähes 30 prosenttia alle komission alkuperäisen ehdotuksen, vaikka sopimukseen sisältyy ehdotus yhteisön budjetin radikaaliksi tarkistamiseksi vuonna 2009.
However, the European Council agreement of December 2005 and the Council/Parliament agreement on the financial perspective for 2007-2013 both assign a total in appropriations for the 7FP that is almost 30% less than that of the Commission's initial proposal, even though the latter agreement proposes a radical review of the Community budget in 2009.
Tällä hetkellä komission ja neuvoston on sovittava parlamentin kanssa siitä, että määrärahoja ja erityisesti tämän erityisohjelman määrärahoja voidaan olennaisesti lisätä seitsemännen puiteohjelman tarpeiden mukaisesti, jotta tavoitteet voidaan saavuttaa.
The Commission and Council will then have to agree with Parliament on introducing a significant increase in appropriations, in line with the requirements of the 7FP and, in particular, this specific regime, with a view to the targets being met.
Yhteistyötä koskeva erityisohjelma edustaa komission alkuperäisen ehdotuksen mukaisesti 61 prosenttia seitsemännen puiteohjelman koko budjetista.
The specific programme on cooperation represents, in terms of the initial Commission proposal, 61% of the total budget of the 7FP.
Komission ehdotuksessa on yhdeksän ensisijaista aihealuetta, jotka edustavat hyvin suurta jatkuvuutta kuudenteen puiteohjelmaan nähden ja siinä ehdotetaan lähestymistapoihin parannuksia, jotka helpottavat tutkijaryhmien pääsyä ohjelmien piiriin.
The Commission proposal sets out nine priority 'Themes', characterised by a high degree of continuity with the 6FP, and proposes a number of improvements aimed at facilitating access to the programmes for research groups.
Esittelijä on yleisesti ottaen tyytyväinen komission ehdotuksen rakenteeseen ja sisältöön.
Your rapporteur, in general terms, endorses the structure and content of the Commission proposal.
Silti eräisiin kysymyksiin on välttämätöntä saada asianmukaiset vastaukset:
She nonetheless believes that further clarification is needed on the following points:
Koska "Yhteistyö" -erityisohjelmassa on uusia teknisen ja taloudellisen hallinnoinnin ja osallistumisen välineitä, komission on luotava hallinnointimekanismit, joilla taataan kriteerien täyttäminen, painopisteiden avoimuus sekä tehokas hallinto ja raportoitava kaikesta tästä säännöllisesti Euroopan parlamentille.
Since this involves new technical and financial management instruments for participation in the specific programme for cooperation, the Commission will have to establish management structures which ensure compliance with the criteria, transparency as regards priorities, and sound and efficient management, reporting regularly on all these aspects to Parliament.
Komission ehdotuksessa on täsmennettävä seuraavia seikkoja:
The Commission proposal needs more precise definition concerning the following aspects:
a) On vahvistettava konkreettiset osallistumistavoitteet "Yhteistyö" -ohjelman osallistumisen ja budjetin osalta (20 prosenttia),
a) setting concrete objectives for participation and for the budget of the 'Cooperation' programme (20%);
b) hankkeille, joihin osallistuu pk-yrityksiä, pyritään etsimään mahdollisimman paljon rahoitusta kaikista yhteisön rahastoista, myös Euroopan investointipankilta ja Euroopan investointirahastolta,
b) seeking the highest possible level of contribution from all the Community funds, including the EIB (European Investment Bank) and EIF (European Investment Fund), for the financing of projects including the participation of SMEs;
c) on vahvistettava järjestelyitä alueellisten, aihekohtaisten tai paikallisten klustereiden muodostamiseksi niin, että mahdollistetaan niiden osallistumiskyvyn parantaminen,
c) establishing mechanisms for the creation of regional, thematic or territorial groupings with a view to enhancing participation capacity;
d) on parannettava ja yksinkertaistettava hallintomenettelyjä.
d) improving and simplifying the administrative procedures.
Tässä kohdassa on tärkeää ottaa käyttöön erityisiä koordinointivälineitä "Valmiudet” -erityisohjelman ja kilpailukykyä ja innovointia koskevan ohjelman välillä.
On this point, it is important to establish specific measures for coordination with the specific programme 'Capacities' and with the Programme for Competitiveness and Innovation.
Tätä ei ole käytännössä helppoa toteuttaa, mikä johtuu juuri näiden rahastojen käyttöä ja hallinnointia koskeviin asetuksiin sisältyvistä rajoituksista.
In practice, this is not easy to implement thanks to the restrictions existing under the rules which we ourselves have put in place for the use of the funds and the management of the programmes.
Ehdotetaan menettelyä integroitujen ehdotusten esittämiseksi, jolloin voimat yhdistettäisiin eikä tehtäisi päällekkäistä työtä.
A procedure is proposed for submitting integrated programmes on a basis of combining efforts while not duplicating them.
Tämä seikka pitää ottaa mukaan osallistumissääntöihin.
This point should be included in the participation rules.