natgillin/translations-raw huggingface dataset:
14. painottaa tarvetta tutkia ja toteuttaa useita eri tekijöitä, kuten rannikoiden ja syvänmeren pilaantuminen, teollisuuden ja maatalouden päästöt, jokien juoksun muuttaminen, ruoppaaminen, satamatoiminta, meriliikenne ja matkailu, joilla on huomattavia vaikutuksia meriekosysteemien kestävyyteen ja kalavarojen tilaan ja siten kalastuselinkeinoon;
Reiterates the need to study and adopt measures in relation to a multitude of factors that have a profound impact on the sustainability of marine ecosystems and the state of fishery resources, and consequently on fishing activity, such as coastal and offshore pollution, industrial and agricultural effluents, alterations to river courses, deep-sea dredging, port activity, maritime transport and tourism;
18. korostaa, että komission olisi sisällytettävä kalastusala aidosti monialaiseen suunnitelmaan meriympäristön säilyttämisestä EU:n uuden meripolitiikan ympäristöpilarin muodostavan meristrategiadirektiivin
Draws attention to the need for the Commission to include the fisheries sector in a genuine intersectoral plan for the preservation of the marine environment, in line with the provisions of the 'Marine Strategy Framework Directive'
Euroopan Parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiadirektiivi) (EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19). mukaisesti;
Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for community action in the field of marine environmental policy (Marine Strategy Framework Directive) (OJ L 164, 25.6.2008, p.
37. katsoo, että erityisrajoitusten (suljetut tai suojellut alueet, esimerkiksi suojellut merialueet) on perustuttava monitieteiseen tutkimustietoon, varsinkin kun kyse on eri toimien ja tekijöiden tosiasiallisesta vaikutuksesta ekosysteemeihin ja rajoitusten todellisista eduista, joka kattaa perusteelliset erityistutkimukset niiden ympäristö- ja sosioekonomisista vaikutuksista kalastusyhteisöihin;
Considers that area restrictions (closed or protected areas, such as protected marine areas) require a multidisciplinary scientific basis to support them, in particular as regards the influence of the various activities and factors which have a real impact on ecosystems and as regards the real benefits offered by their creation, which should include specific in-depth studies on their environmental and socio-economic impact on fishing communities;
40. pitää näin ollen tärkeimpinä kalastuksenhoitoon liittyvinä tehtävinä tieteellistä arviota siitä, onko olemassa ylimitoitettuja laivastoja ja liikaa hyödynnettyjä kalakantoja ja mitkä sellaisia ovat, jotta voidaan toteuttaa asianmukaisia erityistoimia;
Considers, therefore, that one of the first tasks to be carried out in the area of fisheries management is to assess scientifically whether there are any over-large fleets and over-exploited resources, and which they are, so that suitable specific measures can be adopted;
Komission tiedonanto ”Yhteisen kalastuspolitiikan rooli ekosysteemiperustaisen lähestymistavan soveltamisessa merien hoitoon” kuuluu komission aloitteisiin keskustelun käynnistämiseksi yhteisen kalastuspolitiikan mahdollisesta uudistamisesta vuoteen 2012 mennessä.
The Commission communication on ‘The role of the CFP in implementing an ecosystem approach to marine management’ is one of a series of initiatives that the Commission is promoting in order to launch the debate on a possible reform of the common fisheries policy by 2012.
Komission esittämien monien erilaisten ja monimutkaisten kysymysten joukosta esittelijä pitää tärkeänä painottaa joitakin olennaisia näkökohtia.
Regarding the diverse and complex range of questions raised by the Commission, the rapporteur considers it important to stress certain key elements.
Kalastustoiminta on erittäin tärkeä ihmisten ravinnonsaannin ja eloonjäämisen varmistamisen kannalta, mikä on koko kalastuspolitiikan ensisijainen tavoite.
Fishing is a fundamental activity for guaranteeing human beings’ food and survival, and this is the primordial objective of any fisheries policy.
Siksi on korostettava kalastuksen merkitystä jäsenvaltioiden yksinomaisilla talousvyöhykkeillä niiden omavaraisuuden ja riippumattomuuden varmistamiseksi etenkin elintarvikkeiden osalta.
In this context, it is worth underlining the importance of fishing in the waters of each Member State’s EEZ for its sovereignty and independence, particularly in terms of food.
Kalastuspolitiikassa on asetettava etusijalle kalasaaliit, unohtamatta koko ravintoketjuun liittyviä osia, ja hyvin tärkeä tieteellinen tutkimus, erityisesti saaliiden ja kalakantojen biomassan arviointi ja ennakoiminen.
A fisheries policy must give priority to catches of fishery resources, without forgetting activities upstream and downstream and the indispensable scientific research, in particular the assessment and forecasts of catches and fishery resource biomass.
Toisin sanoen kalastuspolitiikka ei ole eikä saa olla meriä tai meriympäristöä koskevaa politiikkaa.
In other words, a fisheries policy is not and cannot be a policy for the oceans or for the marine environment.
Meripolitiikassa meret on asetettava etusijalle samoin kuin kalastuspolitiikassa kalastus on ensisijainen.
Maritime policy must give priority to the seas in the same way as fishing has priority in a fisheries policy.
Sitä paitsi on otettava aina huomioon tutkimustulokset sen sijaan, että luotetaan olettamuksiin perustuviin arvailuihin, että kalastus on syynä järjestelmien kestämättömyyteen.
Moreover, consideration will always need to be given to scientific results, rather than hunches based on preconceived ideas that fishing is the cause of the unsustainability of systems.
Kalavarojen ekosysteemistä arviointia koskeva ehdotus on siis hyväksyttävä, jos se perustuu pitäviin tutkimustuloksiin vesien kestävyydestä ja jos siinä otetaan huomioon useat ekosysteemiin vaikuttavat kalastuksen ulkopuoliset tekijät.
This means that the proposal for an ecosystem-based analysis of the assessment of fishery resources will be acceptable if it is based on validated scientific data on the sustainability of stocks, as well as taking account of the various factors external to fisheries that have an influence on the ecosystem.
On painotettava, että YKP:n olisi edistettävä kalastusalan nykyaikaistamista ja kestävää kehitystä varmistamalla alan sosioekonomiset edellytykset ja kalavarojen kestävyys ja takaamalla kalataloustuotteiden yleinen saatavuus, elintarvikkeiden omavaraisuus ja saatavuus, työpaikkojen säilyminen ja kalastajien elinolojen paraneminen.
It needs to be reaffirmed that the CFP should promote the modernisation and sustainable development of the fishing industry, safeguarding its socio-economic viability and the sustainability of resources and guaranteeing the supply of fish to the public and food sovereignty and security, the preservation of jobs and improved living conditions for fishermen.
On myös otettava huomioon, että kalatalousalan tulotason jyrkkä lasku johtuu kalastustoiminnan rajoituksista ja ensimyyntihintojen jäädyttämisestä/alentamisesta, joihin liittyy tuotantokustannusten (diesel ja bensiini) jyrkkä nousu.
It must also be borne in mind that the sharp decline in income in the industry stems from restrictions on fishing activity and the stagnation/fall in first-sale prices, accompanied by the exponential increase in production costs (diesel and petrol).
Kalastuspolitiikassa on otettava huomioon useita ulottuvuuksia – sosiaaliset, ympäristölliset ja taloudelliset näkökohdat – jotka vaativat kokonaisvaltaista ja tasapainoista lähestymistapaa, joka ei sovi yhteen sellaisen näkemyksen kanssa, jossa ne asetetaan johonkin etukäteen määriteltyyn hierarkkiseen tärkeysjärjestykseen.
Fisheries policy presupposes that account is taken of a multitude of dimensions – social, environmental and economic – which requires an integrated and balanced approach that is incompatible with a superimposed vision, in particular through the a priori definition of any hierarchy of priorities.
Tämä merkitsee sitä, ettei kalastuspolitiikkaa pidä alistaa muihin yhteisön politiikkojen alaan kuuluviksi vaan niiden on päinvastoin turvattava ja integroitava kalastuspolitiikan tavoitteet.
This means that it must not be subordinate to other Community policies and that, on the contrary, these other policies must safeguard and integrate the objectives of fisheries policy.
Kalastuspolitiikan lähtökohtana on oltava oletus riippuvuudesta kalastusyhteisöjen hyvinvoinnin ja niihin olennaisesti liittyvien ekosysteemien kestävyyden välillä tunnustamalla erityisesti pienimuotoisen rannikkokalastuksen ja perinteisen kalastuksen erityinen luonne ja merkitys.
A policy for fisheries must start from the assumption of an interdependence between the welfare of fishing communities and the sustainability of ecosystems, of which they are an integral part, in particular by recognising the specific features and importance of small-scale inshore fishing and artisanal fishing.
On välttämätöntä tunnustaa, että eri merialueiden ja niiden luonnonvarojen välillä samoin kuin eri laivastojen ja käytettyjen pyyntimenetelmien sekä niiden ekosysteemeihin kohdistuvien vaikutusten välillä on huomattavia eroja, minkä vuoksi kalastuksenhoitotoimet on hajautettava ja kohdennettava kuhunkin yksittäiseen tapaukseen soveltuviksi niin, että tarvittaessa kalastajille korvataan asianomaiset sosioekonomiset seuraukset.
It must also be recognised that there are significant differences between the various marine areas and the resources that occur in each of them, between the various fleets and gear used and between their respective impact on ecosystems, which requires fisheries management measures that are diversified, specific and adapted to each case, with fishermen being compensated for their socio-economic consequences where necessary.
Koska kalastus on itsestään uusiutuvien luonnonvarojen hyödyntämistä, kalastuksenhoidon tärkein ja ensisijainen tehtävä on valvoa (suoraan tai välillisesti) kokonaispyyntiponnistusta, jotta on mahdollista varmistaa kestävä enimmäistuotto.
Since fishing is an activity that exploits a self-renewable resource, the first and principal task of fisheries management is (directly or indirectly) to control total fishing effort in such a way as to guarantee the maximum sustainable catch.
Nykyiset kalastuksenhoidon välineet, jotka perustuvat suurimpiin sallittuihin saaliisiin (TAC), ovat olleet tähän mennessä parhaita keinoja valvoa kokonaispyyntiponnistusta, koska ne kohdistuvat suoraan saaliisiin ja välillisesti pyyntiponnistukseen.
The existing fisheries management instruments, based on total allowable catches (TACs) have until now been identified as the best means of controlling total effort, to the extent that they have a direct impact on catches and an indirect impact on fishing effort.
Suurimpien sallittujen saaliiden jakaminen laivastoittain ja pyyntimenetelmittäin suhteellisen vakauden periaatteen mukaisesti kuuluu kunkin jäsenvaltion yksinomaiseen toimivaltaan.
The distribution of TACs by fleets and fishing gear, within the framework of respect for the principle of relative stability, falls within the exclusive competence of each Member State.
On välttämätöntä, että jäsenvaltiot harjoittavat lainkäyttövaltaansa alueellaan, mukaan lukien 12 meripeninkulmaan rajoittuvilla aluevesillään – joita alueita voidaan laajentaa asianomaisten maantieteellisten erityispiirteiden perusteella – varmistamalla asianomaisten jäsenvaltioiden laivastojen pääsy näille alueille valtioiden välisten sopimusten noudattamista estämättä.
It is vital that the Member States should exercise their sovereignty over their territory, including the 12 miles of territorial waters – which might be extended depending on their particular geographical characteristics – reserving access for their national fleets, without prejudice to agreements signed between States.
Samoin on erittäin tärkeää, että syrjäisimpien alueiden yksinomaisia talousvyöhykkeitä vastaavaa aluetta pidetään pysyvästi "yksinomaisena vyöhykkeenä", jotta taataan meriekosysteemien, kalastustoiminnan ja asianomaisten paikallisyhteisöjen elinkelpoisuus.
Likewise, it is crucial for the area corresponding to the EEZs of the outermost regions to be considered an ‘exclusive access zone’ on a permanent basis, in order to guarantee the sustainability of marine ecosystems, fishing activity and the respective local communities.
Tässä yhteydessä ovat huolestuttavia kalastusalueille pääsyä koskevat ehdotukset, joilla pyritään edistämään yksilöllisesti siirrettävissä olevia kiintiöitä koskevan järjestelmän käyttöönottoa, mikä johtaisi kalastustoiminnan keskittymiseen ja yksilöllisten kalastusoikeuksien myöntämiseen.
In this context, there is some concern at proposals regarding access to resources that aim to promote a system of transferable individual quotas, which would have consequences in terms of the concentration of fishing activity and the individual appropriation of fishing rights.
Painotettakoon, ettei pyyntiponnistuksia pitäisi mitata samalla tavalla vaan on otettava huomioon kalastuslaivastojen erot ja niiden käyttämät pyyntimenetelmät ja -välineet sekä lajien erilaisuus.
With regard to fishing effort, it should be stressed that effort should not be measured in a uniform way but that account should be taken of the diversity of fleets and gear and the fishing methods used, and the diversity of species.
On korostettava, että alueellisten rajoitusten (suljetut tai suojellut alueet, esimerkiksi suojellut merialueet) on perustuttava pitävään monitieteiseen tutkimustietoon.
As regards area restrictions (closed or protected areas such as protected marine areas), it is important to stress that these require a multidisciplinary scientific basis to support them.
On lisäksi korostettava, että on epäasianmukaista ja perusteetonta ajaa politiikkaa, jolla edistetään alusten erittelemätöntä romuttamista ottamatta huomioon laivastojen erityispiirteitä, luonnonvaroja, kunkin jäsenvaltion kulutustarpeita ja niiden sosioekonomista merkitystä.
It should also be pointed out that a policy that encourages the indiscriminate scrapping of vessels, that takes no account of the specific features of fleets, resources, needs as regards consumption in each Member State and the socio-economic impact, is inappropriate and unjustified.
Näin ollen on tarpeen arvioida tieteellisesti, onko olemassa ylimitoitettuja laivastoja ja liikaa hyödynnettyjä kalakantoja, ja jos näin on, yksilöidä ne.
It is therefore necessary to draw up scientific estimates to establish whether and which fleets are over-large and which resources are over-exploited.
Lopuksi todettakoon, että kalastusalan osallistuminen useiden YKP:hen liittyvien toimien määrittelyyn, täytäntöönpanoon ja arviointiin on erittäin tärkeää.
Finally, it is stressed once again that it is crucial to involve the fishing industry in the shaping, implementation and assessment of the various measures under the CFP.
neuvoston muuttamasta esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2009 (kaikki pääluokat)
on the draft general budget of the European Union for the financial year 2009 as modified by the Council (all sections)
ja oikaisukirjelmistä nro 1/2009 ((SEC(2008)2435 – 13702/2008 – C6‑0344/2008), 2/2009 ((SEC(2008)2707) – 16259/2008 – C6-0458/2008) ja 3/2009 (SEC(2008)2840 – 16260/2008 – C6-0459/2008) esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2009
and Letters of amendment Nos 1/2009 (SEC(2008)2435 - 13702/2008 - C6-0344/2008), 2/2009 (SEC (2008)2707 - 16259/2008 - C6-0458/2008) and 3/2009 (SEC(2008)2840 - 16260/2008 - C6-0459/2008) to the draft general budget of the European Union for the financial year 2009
Jutta Haug (Pääluokka III – Komissio)
Jutta Haug (Section III – Commission)
–...budjettivaliokunnan kokouksissaan 2. ja 4. joulukuuta 2008 tekemät päätökset tarkistusluonnoksista yleisen talousarvioesityksen pääluokkiin I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII ja IX
–...Decisions taken by the Committee on Budgets at its meetings of 2 and 4 December 2008 on the draft amendments to Sections I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII and IX of the draft general budget
osa 2 – A6‑0486/2008
Part 2 – A6‑0486/2008
neuvoston muuttamasta esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2009 (kaikki pääluokat) (16257/2008 – C6 0457/2008 – 2008/2026(BUD) ) ja oikaisukirjelmistä nro 1/2009 (( SEC(2008)2435 – 13702/2008 – C6 0344/2008), 2/2009 (( SEC(2008)2707 ) – 16259/2008 – C6-0458/2008 ) ja 3/2009 ( SEC(2008)2840 – 16260/2008 – C6-0459/2008 ) esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2009
on the draft general budget of the European Union for the financial year 2009 as modified by the Council (all sections) (16257/2008 - C6‑0457/2008 – 2008/2026(BUD) ) and Letters of amendment Nos 1/2009 ( SEC(2008)2435 - 13702/2008 - C6-0344/2008 ), 2/2009 ( SEC(2008)2707 - 16259/2008 - C6-0458/2008 ) and 3/2009 ( SEC(2008)2840 - 16260/2008 - C6-0459/2008 ) to the draft general budget of the European Union for the financial year 2009
– ottaa huomioon neuvoston 17. heinäkuuta 2008 hyväksymän esityksen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2009 ( C6‑0309/2008 ),
– having regard to the draft general budget of the European Union for the financial year 2009, which the Council established on 17 July 2008 ( C6‑0309/2008 ),
– ottaa huomioon esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2009, pääluokka III – Komissio ( C6‑0309/2008 )
– having regard to its resolution of 23 October 2008 on the draft general budget of the European Union for the financial year 2009, Section III – Commission ( C6‑0309/2008 )
Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0515 . ja oikaisukirjelmästä nro 1/2009 ( SEC(2008)2435 – 13702/2008 – C6‑0344/2008 ) esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2009 23. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman,
Texts adopted of that date, P6_TA(2008)0515 . and Letter of amendment No 1/2009 (( SEC(2008)2435 - 13702/2008 - C6-0344/2008 ) to the draft general budget of the European Union for the financial year 2009,
– ottaa huomioon esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2009, pääluokka I – Euroopan parlamentti, pääluokka II – Neuvosto, pääluokka IV – Tuomioistuin, pääluokka V – Tilintarkastustuomioistuin, pääluokka VI – Euroopan talous- ja sosiaalikomitea, pääluokka VII – Alueiden komitea, pääluokka VIII – Euroopan oikeusasiamies, pääluokka IX – Euroopan tietosuojavaltuutettu ( C6‑0309/2008 )
– having regard to its resolution of 23 October 2008 on the draft general budget of the European Union for the financial year 2009, Section I – European Parliament, Section II – Council, Section IV – Court of Justice, Section V – Court of Auditors, Section VI – European Economic and Social Committee, Section VII – Committee of the Regions, Section VIII – European Ombudsman, Section IX – European Data Protection Supervisor ( C6‑0309/2008 )
Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0516 .
Texts adopted of that date, P6_TA (2008)0516. ,
– ottaa huomioon 23. lokakuuta 2008 tekemänsä tarkistukset ja muutosehdotukset esitykseen yleiseksi talousarvioksi
– having regard to its amendments and proposed modifications of 23 October 2008 to the draft general budget
– ottaa huomioon neuvoston muutokset parlamentin hyväksymiin yleisen talousarvioesityksen tarkistuksiin ja muutosehdotuksiin (16257/2008 – C6-0457/2008 ),
– having regard to the Council's modifications to the amendments and proposed modifications adopted by Parliament to the draft general budget (16257/2008 - C6‑0457/2008 ),
– ottaa huomioon 21. marraskuuta 2008 pidetyn talousarviota koskevan neuvottelukokouksen tulokset ja tämän päätöslauselman liitteenä olevat lausumat,
– having regard to the results of the budget conciliation meeting of 21 November 2008, including the declarations annexed to this resolution,
– ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A6 0486/2008),
– having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6‑0486/2008 ),
Keskeiset asiat – neuvottelun tulos, yleiset luvut ja oikaisukirjelmät
Key issues ‑ outcome of the conciliation, overall figures and amending letters
Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0174 . ja talousarviokehyksistä ja painopisteistä vuonna 2009
Texts adopted, P6_TA(2008)0174 . and on the budgetary framework and priorities for 2009
Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0335 . ; korostaa, että nämä poliittiset painopisteet, jotka esitettiin lopullisessa muodossaan sen 23. lokakuuta 2008 antamassa päätöslauselmassa esityksestä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2009, Pääluokka III - Komissio
Texts adopted, P6_TA(2008)0335 . ; stresses that these political priorities, as finally expressed in its resolution of 23 October 2008 on the draft general budget of the European Union for the financial year 2009, Section III ‑ Commission
Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0515 . , ohjasivat sen toimintaa vuoden 2009 talousarviosta neuvoston kanssa käydyissä neuvotteluissa;
Texts adopted, P6_TA(2008)0515 . , were the guiding principles for its approach to the budgetary conciliation with Council for Budget 2009;
– huomauttaa, että suunnitelmalla on merkittävä vaikutus talousarvioon 2009, jos se hyväksytään, sekä pyytää komissiota selventämään edelleen näitä vaikutuksia toimittamalla Euroopan parlamentille, joka on toinen budjettivallan käyttäjä, tarkempia tietoja ehdotuksensa soveltamisalasta sekä konkreettisia lukuja, jotka liittyvät sen toteutukseen ja etenkin rahoitussuunnitelmaan;
- points out that this plan, if approved, will have a significant impact on Budget 2009 and requests the Commission to further clarify this impact by providing the European Parliament, as one arm of the budgetary authority, with further details on the scope of its proposal and concrete figures relating to its implementation particularly in respect of the financial programming;
– sitoutuu analysoimaan suunnitelman vaikutuksia talousarvioon ja toistaa, että parlamentti ja neuvosto sitoutuivat neuvottelukokouksessa antamaan talouskriisiin liittyviä toimia varten asianmukaiset määrärahat;
- undertakes to analyse the related budgetary implications and reiterates the commitment of Parliament and of the Council, as stated at the conciliation meeting, to respond with the appropriate financial means to the current economic crisis;
– kehottaa komissiota ja Euroopan investointipankkia raportoimaan säännöllisesti toimistaan talouskriisin torjumiseksi;
- invites the Commission and the European Investment Bank to report regularly on their activities to combat the economic crisis;
10. pitääkin ratkaisevan tärkeänä, että maksumäärärahoja voidaan helposti korottaa lisätalousarvioiden kautta, jos talousarvioon 2009 otetut määrärahat osoittautuvat riittämättömiksi, ja korostaa kolmen toimielimen tästä tekemiä sitoumuksia asiaa koskevassa yhteisessä lausumassa, josta sovittiin neuvottelukokouksessa;
Attaches crucial importance, therefore, to the ready availability of higher payment appropriations through amending budgets, if those entered in Budget 2009 should prove insufficient, and highlights the commitments made in respect of this by the three institutions in the relevant joint declaration as agreed in the conciliation meeting;