natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopan kaupungit ovat tärkeimpiä kohteita vaurautta luotaessa sekä yhteiskunnallisen ja kulttuurisen kehityksen keskuksia, mistä on osoituksena niiden vetovoima väestön keskuudessa.
The towns and cities of Europe continue to be the main areas of wealth creation and the centre of social and cultural development, as their attraction for the population demonstrates.
Samalla niihin keskittyy monimutkaisia ongelmia, kuten ympäristön pilaantuminen, liikenneruuhkat, asunto-ongelmat, rikollisuus ja huumausaineiden väärinkäyttö sekä sosiaalinen syrjäytyminen, siirtolaisuus ja köyhyys.
At the same time, they are the places where complex problems are concentrated, such as the degradation of the environment, traffic congestion, housing problems, crime and drug addiction, as well as social exclusion, immigration and poverty.
Suurin osa yhteiskunnan kohtaamista haasteista on keskittynyt kaupunkialueille.
Finally, most of the challenges that society faces are concentrated in urban zones.
Siksi Euroopan politiikkojen ja erityisesti aluepolitiikan tavoitteena on oltava Euroopan unionin kaupungeissa kehittyvän alueellisen eriarvoisuuden torjuminen.
As a consequence, resolving the territorial breakdown which is developing in the towns and cities of the Union must be an objective of European policies, and more particularly of regional policy.
Euroopan unionin toimivalta
European competence
Perustamissopimuksen mukaan erityinen eurooppalainen kaupunkipolitiikka ei kuulu Euroopan unionin toimivallan piiriin.
The Union, according to the Treaty, is not competent to administer a specifically European urban policy.
Useat yhteisön politiikat vaikuttavat kuitenkin kaupunkeihin joko suoraan tai epäsuorasti.
Nevertheless, a number of Community policies have a direct or indirect impact on towns and cities.
Tässä mielessä kaupunkikysymystä käsitellään jonkin verran osana aluepolitiikkaa rakenne- ja koheesiorahastojen yhteydessä.
As result, the urban question is treated with precaution as part of regional policy in the framework of the structural and cohesion funds.
Joidenkin maiden mielestä Euroopan unionin ei tulisi ottaa huomioon kaupunkien erityisongelmia, mutta Euroopan parlamentti on aina puoltanut Euroopan tasolla toteutettavaa kaupunkipolitiikkaa.
Some countries claim that the Union should not concern itself with the specific problems of towns and cities, but the European Parliament has always defended the existence of urban policy at European level.
Laajentumisen jälkeen alueellinen monimuotoisuus on voimistunut niin, että vain monipuoliset, aluekohtaiset ja kaupunkien erityispiirteet huomioon ottavat toimintatavat ovat tehokkaita.
Following enlargement, territorial diversity is so pronounced that only diversified approaches based on space and taking account of the specific characteristics of towns and cities can be effective.
Tämä edellyttää kaupunkiulottuvuutta koskevien eri politiikkojen aikaisempaa tehokkaampaa horisontaalista ja vertikaalista koordinointia sekä samalla kertaa temaattisesti ja alueellisesti integroitua kaupunkipolitiikkaa.
This calls for better coordination of the various policies that concern the urban dimension both horizontally and vertically, as well as for an integrated urban policy from both the thematic and the spatial point of view.
Kaupunkien kehitystä edistävät eurooppalaiset ohjelmat
European programmes to promote urban development
Aluepolitiikan yhteydessä toteutetaan kahdenlaisia kaupunkiulottuvuuteen liittyviä toimenpiteitä: Urban-yhteisöaloitteen välittömiä toimenpiteitä sekä muiden rakenne- ja koheesiorahastojen välillisiä toimenpiteitä.
Within regional policy there are two types of operational measure in the urban dimension: direct measures under the Community URBAN initiative and indirect measures under the other structural and cohesion funds.
Urban-ohjelmalla ja muilla eurooppalaisilla ohjelmilla edistetään fyysistä elvyttämistä ja ihmisten kouluttamista kaupungeissa.
URBAN and the other European programmes act to promote physical rehabilitation and shaping of human attitudes in the towns and cities.
Tämän yhteisöaloitteen rahoittaa EAKR.
This Community initiative is financed out of the ERDF.
Urban II on puolestaan pienimuotoinen aloite, sillä sille on varattu rahoitusta vain suhteellisen vähän, 739 miljoonaa euroa.
URBAN II is a small-scale initiative with only a relatively limited budget of 739 million euro.
Vanhoissa jäsenvaltioissa Urban II -aloitteella on avustettu 70 kaupunkia, mikä merkitsee 2,2 miljoonaa asukasta, toisin sanoen keskimäärin 31 000 asukasta ohjelmaa kohden.
In the old Member States 70 towns and cities have benefited from it, which represents 2.2 million inhabitants or an average of 31,000 inhabitants concerned by the programme.
Urban-aloitteen menestys ja sen kansalaisilta saama tunnustus huomioon ottaen komission ehdottaman valtavirtaistamisen on tarjottava kaupungeille mahdollisuus hyötyä mahdollisimman tehokkaasti esitetystä yksinkertaistamisesta.
Given the success of the URBAN initiative and its recognition by citizens , the mainstreaming proposed by the Commission should enable towns and cities to draw the greatest profit from the proposed simplification.
Euroopan unionin on siten pystyttävä takaamaan Urban-aloitteen menestyksen jatkuvuus.
The European Union must therefore take care to ensure the continued success of the URBAN initiative.
Muut täydentävät ohjelmat, kuten Urbact ja Urban Audit, ovat hyödyllisiä ja tarpeellisia välineitä Euroopan kaupunkien väliselle tiedotukselle ja tietojenvaihdolle.
Other complementary programmes such as URBACT and the URBAN AUDIT are useful and necessary tools for information and exchange of data between European towns and cities.
Urbact on työ- ja kokemustenvaihtoverkosto, johon osallistuvat Urban I- ja II-ohjelmia hallinnoivat vähintään 20 000 asukkaan kaupungit Euroopan unionissa.
URBACT is a working network for exchanging experiences between the towns and cities with 20,000 or more inhabitants in the European Union which administer URBAN I and II.
Ohjelman edunsaajina on yli 400 kaupunkia.
More than 400 towns and cities benefit from this.
Urban Audit on tilastotietokanta, jossa on mukana 258 pientä ja keskisuurta kaupunkia EU27:sta.
The URBAN AUDIT is a statistical database of 258 medium-sized and large towns and cities in the EU of 27.
Komission lainsäädäntöehdotus tulevasta aluepolitiikasta vuosina 2007–2013
The Commission’s legislative proposal for future regional policy from 2007 to 2013
Ehdotuksessa neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä
The proposal for a Council Regulation laying down general provisions on the ERDF, the ESF and the Cohesion Fund
KOM(2004)0492 tunnustetaan kaupunkiulottuvuuden ja kaupunkien, erityisesti keskikokoisten, merkitys aluekehitykselle (perustelu 13 ja 3 artiklan 3 kohta).
COM(2004)0492 . recognises the importance of the urban dimension and the contribution of the towns and cities, particularly medium-sized towns and cities, to regional development (recital 13 and Article 3.3).
Ensimmäistä kertaa edellytetään rahastojen toiminnassa kaupunkien elvyttämistä koskevien toimintalinjojen osalta (EAKR:sta rahoitettavat toimintaohjelmat, lähentymistä ja kilpailukykyä koskevat tavoitteet) vastuunsiirtoa kaupunkiviranomaisille perustelussa 41 sekä 10 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 36 artiklan 4 kohdan c alakohdassa.
For the first time, subdelegation of powers to urban authorities in the intervention of the funds for the priorities relating to revitalisation of towns and cities (operational programmes financed from the ERDF, convergence and competitiveness of objectives) is provided for, in recital 41 and Articles 10.1(a) and 36.4(c).
Yleisasetuksen 25 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltiot esittävät strategisen viitekehyksen, jossa määritetään kaupunkien elvyttämiseksi toteuttavia toimenpiteitä koskevien yhteisön ensisijaisten tavoitteiden sekä kansallisten ja alueellisten ensisijaisten tavoitteiden välinen suhde.
Under Article 25.3 of the general regulation, the Member States will then will present a strategic framework of reference which identifies the link between Community, national and regional priorities, in which they will indicate the measures planned for urban revitalisation.
Tämä kohta voidaan määritellä kansallisesti, alueellisesti tai paikallisesti kyseessä olevan rahaston ja tavoitteen mukaisesti (yleisasetusehdotuksen 34 artikla ja 36 artiklan 4 kohta).
This point can be established at national, regional or local level, depending on the fund and the objective (Articles 34 and 36.4 of the proposal).
Lisäksi Euroopan aluekehitysrahastoa koskevan asetusehdotuksen 8 artiklassa
In addition, Article 8 of the proposal for a regulation on the ERDF
KOM(2004)0495 otetaan huomioon kaupunkiulottuvuuden alueellinen erityispiirre taajamissa yhä useammin esiintyvien taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien ongelmien torjumiseksi.
COM(2004)0495 . takes account of the territorial specificity of the urban dimension in order to tackle the high concentration of economic, environmental and social problems in urban agglomerations.
Kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevan tavoitteen mukaisissa toimintaohjelmissa tuki on keskitettävä kaikkein vaikeimmista ongelmista kärsiville alueille, erityisesti taantuville kaupunki- ja maaseutualueille ja kalastuksesta riippuvaisille alueille Euroopan sosiaalirahastoa koskevan asetusehdotuksen 4 artiklan mukaisesti
Under the ‘competitiveness and employment’ objective, the operational programmes must concentrate their assistance in the regions which have the most serious problems, particularly urban and rural zones and areas of declining fisheries, in accordance with Article 4 of the proposal for a regulation concerning the European Social Fund
Vastedes koheesiorahastoa koskevan asetusehdotuksen 2 artiklan
From now on, the two priorities in the area of application under Article 2 of the proposal establishing the Cohesion Fund
KOM(2004)0494 mukaan toiminta-alan kaksi toimintalinjaa ovat ympäristö ja liikenne, muun muassa kaupunkiliikenne, neuvoston koheesiorahastoa koskevan asetusehdotuksen 2 artiklan mukaisesti.
COM(2004)0494 . are the environment and transport, particularly urban transport, in accordance with Article 2 of the proposal for a council regulation establishing the Cohesion Funds.
Euroopan kaupungit ja niiden alueet
European towns and cities and their regions
Komission ehdotuksessa rakennerahastoa ja koheesiorahastoa koskevista asetuksista vuosille 2007–2013 kumppanuusperiaate esitetään yhtenä koheesiopolitiikan pääperiaatteista.
The Commission proposal on the structural funds and cohesion fund regulations for 2007 to 2013 sets up the principle of partnership as one of the guiding principles of cohesion policy.
Tämä periaate edistää lujaa ja tasapainoista suhdetta komission, jäsenvaltioiden, alueiden ja paikallisviranomaisten välillä.
This principle promotes a constant and balanced relationship between the different levels: Commission, Member States, regions and local authorities.
Uudessa koheesiopolitiikassa otetaan huomioon se seikka, että kaupunkialueita voidaan pitää talouden liikkeellepanevina voimina ja keskeisinä tekijöinä Euroopan unionin sisäisessä aluekehityksessä.
The new cohesion policy takes account of the fact that urban areas are perceived as motors of economic change and the key element in a regional development generated within the European Union.
Taloudellisesta toiminnasta yli 80 prosenttia on keskittynyt kaupunkeihin, ja tästä syystä paikallisviranomaiset ovat avainkumppaneita aluekehityksessä sekä Lissabonin ja Göteborgin strategioiden täytäntöönpanossa.
The fact that over 80% of economic activity takes place in towns and cities means that local authorities are the key partners in regional development and in the implementation of the Lisbon and Gothenburg strategies.
Alueiden ja kaupunkien kehitys on selvästi sidoksissa toisiinsa.
The development of the regions and of towns and cities are clearly connected.
Koska kaupungit eivät ole tietyllä alueella eristäytyneitä vaan muodostavat osan siitä, kaupunki- ja maaseutualueet ovat toisistaan riippuvaisia.
The reason is that towns and cities are not isolated, but form part of a region; urban areas and rural areas are interdependent.
Nämä alueet muodostavat yhdessä alueen talouden liikkeellepanevan voiman.
Together, these zones constitute the driving force behind the economy of the region.
Kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa maaseutu- ja kaupunkialueiden välinen ero on hyvin voimakas, ja jos halutaan saavuttaa taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio historialliset, kulttuuriset, taloudelliset ja alueelliset erityispiirteet huomioon ottaen, koko aluetta on kehitettävä.
The gap between rural areas and urban areas is very marked in the 10 new countries, and if we wish to achieve economic, social and territorial cohesion while taking account of historical, cultural, economic and territorial specificity, we must develop the whole of any given territorial zone.
Siksi on ratkaisevan tärkeää liittää kaupunki osaksi ympäristöään ja kehittää samanaikaisesti koko aluetta.
It is therefore crucial to integrate towns and cities with what surrounds them, and at the same time to develop the region in its entirety.
On kuitenkin tärkeää käsitellä kaupunkikysymystä Euroopan tasolla, sillä kysymyksen käsittely vain kansallisella tasolla johtaisi todennäköisesti epätasapainoiseen tilanteeseen.
Nevertheless, the need for management of the urban issue at European level is essential because of the probable imbalances to which management at national level alone would lead.
Kaupunkien välinen vertailu 15 jäsenvaltion ja 27 jäsenvaltion Euroopan unionissa
Comparison between the towns and cities of the European Union of 15 and of 27
Keskellä 15 jäsenvaltion Eurooppaa on viisikulmainen Lontoon, Pariisin, Milanon, Berliinin ja Hampurin yhdistävä alue, johon suuri osa taloudellisesta toiminnasta ja väestöstä on keskittynyt (41 prosenttia EU15:n väestöstä ja 32 prosenttia kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta).
At the heart of the Europe of 15 we find what is called the Pentagon, an area which links London, Paris, Milan, Berlin and Hamburg, representing a great concentration in economic and population terms (41% of the population of the EU of 15 and 32% in the 10 new Member States).
Se on ristiriidassa Euroopan perustuslaista tehdyssä sopimuksessa esitetyn alueellisen koheesion käsitteen ja myös monikeskuksisen kehityksen kanssa.
The existence of the Pentagon is in contrast with the concept of territorial cohesion set out in the Treaty establishing a Constitution for Europe and also to the notion of polycentric development.
Monikeskuksinen kehitys on yksi Euroopan aluekehityssuunnitelman (ESDP) tärkeimmistä tavoitteista, ja sitä pidetään kestävänä ja Euroopan unionissa toteutettavaa keskus- ja äärialueiden kahtalaisuutta korostavaa toimintamallia parempana strategiana.
Polycentric development is one of the main objectives set out in the ESDP (European Spatial Development Perspective) and is regarded as a sustainable strategy which is preferable to the accentuation of the centre/periphery duality practised in the Union.
Kymmenellä uudella jäsenvaltiolla puolestaan on yhteisiä ominaispiirteitä mutta niiden välillä on myös siinä määrin eroja, että voidaan erottaa kaksi ryhmää: Välimeren saaret ja entiset kommunistimaat (joista voidaan vielä erottaa entisen kommunistiblokin maat, Baltian maat ja entisen Jugoslavian alueen maat).
The 10 new Member States have characteristics in common, but also differences such that two groups can be distinguished: the Mediterranean Islands and the former Communist countries (within which a further distinction can be made between the countries of the former communist bloc, the Baltic States and former Yugoslavia).
Uusissa jäsenvaltioissa ei ole yhtä suuria kaupunkeja kuin Pariisi tai Lontoo, mutta kussakin maassa on yksi tärkeä kaupunki, pääkaupunki, ja sen jälkeen useita samankokoisia kaupunkeja.
The new Member States have no towns and cities as large as Paris or London but each country has a main city, the capital, followed by several towns and cities of similar size.
Puola edustaa monikeskuksista mallia, sillä maassa on useita suuria kaupunkeja, jotka pyrkivät suuriksi keskuksiksi.
Poland offers a polycentric model since it has several large towns and cities which are suitable to become major centres.
Kaupunkialueilla asuvan väestön osuus on maaseudun väestöosuutta suurempi
The proportion of the population living in urban zones is greater than that living in the country
Kaupunkialueilla asuva väestö: Malta 91 %, Kypros 68,8 %, Latvia 70 %, Liettua 66 %, Viro 67,5 %, Tšekin tasavalta 63,6 %, Unkari 64,9 %, Puola 61,8 %, Slovakia 56,2 %, Slovenia yli 50 %. .
Population living in urban areas: Malta 91%, Cyprus 68.8%, Latvia 70%, Lithuania 66%, Estonia 67.5%, Czech Republic 63.6%, Hungary 64.9%, Poland 61.8%, Slovakia 56.2%, Slovenia over 50%. .
Tämä ero johtuu ainakin osittain työväestöä houkutelleesta entisestä venäläisestä sosialistisesta politiikasta, jonka mukaisesti teollisuus keskitettiin kaupunkialueille.
This difference is due, at least in part, to the former Russian socialist policy of concentrating industry in urban zones, which attracted the working population.
Kaupunkien väestömäärä on kuitenkin viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana laskenut useista eri syistä, joita ovat muun muassa esikaupungistumisilmiö, teollisuuden taantuminen, palvelusektorin kehittyminen ja elinkustannusten kalleus kaupungeissa maaseutuun verrattuna sekä Baltian maissa länsimaihin ja muun muassa Venäjälle suuntautuva muuttoliike.
However, during the past decade the towns and cities have experienced a process of population loss, for various reasons such as the phenomenon of suburbanisation, the decline of industry, the emergence of the service sector and the fact that life in the towns and cities is much more expensive than in the country and, in the case of the Baltic countries, emigration to western countries, including Russia.
Asukaskohtaiset bruttotulot ovat paljon alemmat kuin länsimaiden kaupungeissa.
Gross revenue per inhabitant is much lower than in western towns and cities.
Päinvastoin kuin Euroopan länsimaihin kuuluvissa valtioissa uusissa jäsenvaltioissa ei ole olemassa varsinaista kansallista kaupunkipolitiikkaa Sloveniaa ja Maltaa lukuun ottamatta eikä alueellista kaupunkipolitiikkaa Viroa ja Liettuaa lukuun ottamatta.
Unlike the western European States, the new Member States do not have a real urban policy at national level – with the exception of Slovenia and Malta – or at regional level – with the exception of Estonia and Lithuania.
Tämä ei tarkoita sitä, että kaupunkipolitiikkaa ei ole olemassa, vaan sitä, että sen kehittämisestä vastaavat paikallisviranomaiset.
This does not mean that there is no urban policy, but that it is developed by local authorities.
Kuten kaikissa entisissä sosialistimaissa, paikallisviranomaisten kaupunkipolitiikkaan liittyvä vastuu on hyvin laaja, ja ne voivat muun muassa määrittää itsenäisesti ensisijaiset tavoitteensa.
As in all the former socialist countries, a great part of the responsibility for urban policy is borne by local authorities, with, for example, autonomy to establish their own priorities.
Samalla kun viidentoista jäsenvaltion Euroopan unionissa vaaditaan paikallisviranomaisten vastuun ja yksityissektorin kanssa harjoitettavan kumppanuustoiminnan lisäämistä, entisiin sosialistimaihin kuuluvat valtiot tunnustavat, että niiden paikallisviranomaiset eivät selviydy yksin ongelmista, joita ovat muun muassa koordinoinnin, valvonnan ja rahoituksen puute.
While the European Union of 15 needs an increase in the responsibilities of local authorities and greater partnership with the private sector, the former socialist States recognise that local authorities cannot on their own manage problems such as a lack of coordination, monitoring and financing.
Sitä paitsi uusien jäsenvaltioiden paikallisviranomaiset turvautuvat jatkuvasti yksityissektoriin rahoitusvajeen kattamiseksi.
In addition, local authorities in the new Member States traditionally call upon the private sector to remedy the lack of funding.
Eri tutkimukset osoittavat, että kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa ei ole vielä otettu huomioon kaupunkien ongelmia, erityisesti alueellisen syrjinnän, rikollisuuden ja asuntopulan tyyppisiä sosiaalisia ongelmia.
Various studies show that the 10 new Member States have not yet taken account of urban problems, particularly social problems such as spatial segregation, crime and lack of housing.
Lisäksi kaupungit kärsivät uusista ilmiöistä, kuten työttömyydestä ja asuntopulasta, joita ei vielä tunnettu sosialistisella kaudella.
In addition, the towns and cities are experiencing new phenomena unknown in the socialist era, such as unemployment and lack of housing.
Viimeksi mainitussa tapauksessa Euroopan unionin on käytettävä hyväkseen Länsi-Euroopan, muun muassa entisen Itä-Saksan, kaupungeista aikaisemmin saatuja kokemuksia.
In the case of the latter, the European Union must use the experience already acquired in the towns and cities of Eastern Europe, particularly in the former East Germany.
Kymmenen uuden jäsenvaltion kaupunkiverkosto on sisällytettävä koko yhteisön alueen kaupunkijärjestelmään.
The urban networks of the 10 new Member States must be integrated into the urban system of the whole of the Community’s territory.
Kaupunkien saavutettavuus ympäröivillä alueillaan sekä itse kaupunkien välillä on ratkaisevan tärkeää Euroopan unionin kehitykselle ja edistykselle.
Accessibility of towns and cities within their regions and accessibility between towns and cities themselves is essential for the development and progress of the European Union.
naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunna N LAUSUNTO
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality
kaupunkiulottuvuudesta laajentumisen yhteydessä
on Urban dimension in the context of enlargement
Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta pyytää asiasta vastaavaa aluekehitysvaliokuntaa sisällyttämään seuraavat ehdotukset päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on Women’s Rights and Gender Equality calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Kaupunkiulottuvuus laajentumisen yhteydessä
Urban dimension in the context of enlargement
Ehdotukset hyväksytty (pvä)
Date of adoption of suggestions
Edit Bauer, Emine Bozkurt, Edite Estrela, Věra Flasarová, Claire Gibault, Lissy Gröner, Zita Gurmai, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Piia-Noora Kauppi, Urszula Krupa, Angelika Niebler, Siiri Oviir, Doris Pack, Christa Prets, Teresa Riera Madurell, Raül Romeva i Rueda, Amalia Sartori, Eva-Britt Svensson, Britta Thomsen, Corien Wortmann-Kool ja Anna Záborská
Edit Bauer, Emine Bozkurt, Edite Estrela, Věra Flasarová, Claire Gibault, Lissy Gröner, Zita Gurmai, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Piia-Noora Kauppi, Urszula Krupa, Angelika Niebler, Siiri Oviir, Doris Pack, Christa Prets, Teresa Riera Madurell, Raül Romeva i Rueda, Amalia Sartori, Eva-Britt Svensson, Britta Thomsen, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
naisten köyhyydestä Euroopan unionissa
on women and poverty in the European Union
naisista ja köyhyydestä Euroopan unionissa
on women and poverty in the European Union
– ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselmat A/RES/46/121 ja A/RES/47/134 sekä A/RES/49/179 ihmisoikeuksista ja äärimmäisestä köyhyydestä, A/RES/47/196 köyhyyden poistamiseen tähtäävän kansainvälisen päivän perustamisesta ja A/RES/50/107/ köyhyyden poistamiseen tähtäävän kansainvälisen vuoden viettämisestä sekä Yhdistyneiden Kansakuntien julistuksen köyhyyden poistamisen ensimmäisestä vuosikymmenestä,
– having regard to United Nations General Assembly Resolutions A/RES/46/121, A/RES/47/134 and A/RES/49/179 on human rights and extreme poverty, A/RES/47/196 on observance of an international day for the eradication of poverty and A/RES/50/107 on observance of the International Year for the Eradication of Poverty and proclamation of the first United Nations Decade for the Eradication of Poverty,