natgillin/translations-raw huggingface dataset:
9 Esittelijä katsoo, että arviointiulottuvuutta olisi painotettava nykyistä vähemmän ja toimen vaikutusten arviointia nykyistä enemmän.
In the rapporteur's view, less emphasis should be put on the judgement dimension and more on the measurement of the effect of the intervention.
Siinä voidaan käsitellä politiikkaa, ohjelmaa tai hanketta toimintoperusteisen budjetoinnin (ABB) nimikkeistön mukaan.
It can address a policy, a programme, a project, in line with the Activity Based Budgeting (ABB) nomenclature.
Arvioinnissa olisi keskityttävä joihinkin tai kaikkiin seuraavista keskeisistä arviointikysymyksistä:
Evaluation should focus on some or all of the following key evaluation issues:
· Merkitys: Kuinka tarkoituksenmukaisia julkisen toimen (hankkeen, ohjelman tai politiikan) tavoitteet ovat niiden tarpeiden ja ongelmien kannalta, jotka toimella on tarkoitus ratkaista?
· Relevance: To what extent are the objectives of a public intervention (project, programme or policy) appropriate regarding the needs perceived and the problems the intervention is meant to solve?
· Tehokkuus: Millaisia vaikutuksia toimella on saavutettu ja erityisesti, ovatko vaikutukset auttaneet saavuttamaan toimen tavoitteet?
· Effectiveness: What effects (impacts) have been obtained by the intervention and in particular, have these effects contributed to the achievement of the objectives of the intervention?
· Tehokkuus (kustannustehokkuus): Kuinka taloudellisesti eri panokset on muutettu tuloksiksi?
· Efficiency (cost-effectiveness): How economically have the various inputs been converted into outputs and results?
Saavutettiinko (odotetut) vaikutukset kohtuullisin kustannuksin?
Were the (expected) effects obtained at a reasonable cost?
· Hyödyllisyys: Vastaavatko toimella saavutetut vaikutukset tunnistettuja tarpeita ja ratkaistavia ongelmia?
· Utility: Do the impacts achieved by an intervention correspond to the needs identified and the problems to be solved?
11 Esittelijän mukaan 10 kohdan kriteerit ovat keinoja, joiden avulla olisi pyrittävä määrittelemään vastinetta rahalle sekä eurooppalaista lisäarvoa koskevan arvioinnin poliittinen ulottuvuus, kuten käy ilmi Euroopan parlamentin neuvotteluasemista uusia rahoitusnäkymiä 2007–2013 varten
In the rapporteur's view, these criteria in paragraph 10 above are the means by which one should aim to define the political dimension of an evaluation focussing on the value for money as well as the European added value as set down in the European Parliament's negotiating position for the next financial perspective (2007-2013)
Hyväksytyt tekstit 8.6.2005, P6_TA-PROV(2005)0224 . .
Texts Adopted, 8.6.2005, P6_TA-PROV(2005)0224 . .
· Ennakkoarviointi: Arviointi, joka toteutetaan ennen toimen täytäntöönpanoa.
· Ex ante evaluation: Evaluation that is performed before the implementation of an intervention.
Sen tarkoituksena on kerätä tietoa ja tehdä analyysejä, jotka auttavat arvioimaan, ovatko tavoitteet saavutettavissa kokonaismäärärahoilla, että hallinnolliset kustannukset ovat suhteessa tavoitteisiin ja että käytetyt välineet ovat kustannustehokkaita.
Its purpose is to gather information and carry out analyses that help to evaluate whether these objectives can be met within the financial envelope and that the administrative cost is proportionate to the objectives, that the instruments used are cost.
· Väliarviointi: Arviointi, joka toteutetaan toimen täytäntöönpanon aikana.
· Mid-term evaluation: Evaluation that is performed during the implementation period of an intervention.
Tämäntyyppisessä arvioinnissa käsitellään kriittisesti ensimmäisiä tuloksia, jotka mahdollistavat toimen valvonnan ja täytäntöönpanon laadun arvioinnin.
This type of evaluation considers the first outputs and results critically , which enables it to assess the quality of the monitoring and implementation of the intervention.
Päätavoitteena on auttaa valmistelemaan mukautuksia ja varojen uudelleensijoittamista.
The main focus is to help for preparing adjustments and reprogramming.
· Jälkiarviointi: Arviointi, joka toteutetaan toimen täytäntöönpanon päättyessä tai sen jälkeen.
· Ex post evaluation : Evaluation that is conducted either on or after the completion of an intervention.
Sen avulla pyritään ymmärtämään onnistumisen tai epäonnistumisen tekijöitä sekä tulosten ja vaikutusten kestävyyttä.
It strives to understand the factors of success or failure, as well as the sustainability of results and impacts.
Vaikka seuraavan rahoituskehyksen rakenne muuttuu huomattavasti, erityisesti tärkeimpien sisä- ja ulkopolitiikan alojen osalta (otsakkeet 1a–3a ja b, 4), ennen vuotta 2007 toteutetun ohjelman arvioinnin (jälkiarviointi) tulokset ovat hyödyllisiä vuonna 2007 alkavan ohjelman riittävyyden ja tarkoituksenmukaisuuden arvioinnin (ennakkoarviointi) kannalta.
Although the structure of the next financial framework will change considerably, in particular for the main internal and external policies (Heading 1a-3a and b, 4), the result of an evaluation of a programme run before 2007 (ex post) is useful to evaluate the adequacy and appropriateness of a programme starting in 2007 (ex ante).
Näiden kahden yhteyttä olisi korostettava.
The link between the two should be emphasised.
Mitkä alat?
Which areas?
Kyseiset tutkimukset toteutetaan joko sisäisesti tai ulkoisesti käyttämällä osaa talousarvion mukaan budjettivaliokunnalle osoitetusta asiantuntemuksesta.
These studies will be carried out either internally or externally using part of the budgetary expertise earmarked for the Committee on Budgets.
Näiden toimien tulosten jälkiarvioinnista on hyötyä uusien ohjelmien onnistuneen toteuttamisen yhteydessä.
An ex post analysis of the results of these activities will be useful to ensure the success of the new programmes.
· Kilpailukyky- ja innovaatio-ohjelma ja eri budjettivälineiden vaikutus pk-yritysten kehittämiseen (otsake 1a)
· CIP and Impact of different budget instruments on the development of SMEs (Heading 1a)
Tämä on jatkoa aikaisemmalle monivuotiselle ohjelmalle, joka oli erityisväline etenkin pk-yritysten tukemiseksi (Monivuotinen ohjelma yritysten ja yrittäjyyden hyväksi, 2001–2005).
Continuation of the previous MAP Programme which was a specific instrument to support SMEs in particular (Multi-annual Programme for Enterprise and Entrepreneurship, in 2001-2005).
Kilpailukyvyn ja innovaation uusi puiteohjelma on merkittävä askel eteenpäin yhteisön välineiden yksinkertaistamisessa ja järkeistämisessä, erityisesti pk-yritysten liiketoimintaympäristön parantamisen, yritystasolla tapahtuvan innovoinnin ja pk-yritysten toimintatapojen analysoinnin, kehittämisen ja koordinoinnin alalla.
The new Framework Programme for Competitiveness and Innovation (CIP) will be a significant step forward in simplification and rationalisation of Community instruments especially in the areas of improving the business environment of SMEs, innovation on business level and policy analysis, development and coordination of SMEs.
· LIFE (otsake 2)
· LIFE (Heading 2)
Uusi ympäristöohjelma, josta tulee ainoa vain ympäristötoimiin kohdistuva rahoitusväline (kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman ensisijaisten tavoitteiden tukemiseksi ilmastonmuutoksen torjumisessa, biologisen monimuotoisuuden supistumisen pysäyttämisessä, ihmisten terveyteen kohdistuvien haitallisten ympäristövaikutusten minimoimisessa jne.).
New programme for the environment, becoming a single financial instrument targeting only the environment (to support the priorities of the 6th Environmental Action Programme in combating climate changes, halting the decline in bio-diversity, minimising negative environmental effect on human health etc.).
· Kansalaisuus (otsake 3b)
· Citizenship (Heading 3b)
Otsake sisältää monia aiheita kuten terveyden ja kuluttajien suojelu, kulttuuri, nuorisoasiat (koulutusohjelmat, niiden arviointi), ammatillinen koulutus, kulttuuri ja kieli, vuoropuhelu kansalaisten kanssa (esim. yhdistyksille myönnetty taloudellinen tuki).
Including a wide area of subjects as health and consumer protection, culture, youth (education programmes, their evaluations), vocational training, culture and language, dialogue with the citizens (e.g. financial support granted to associations)
· Euroopan unionin viestintäpolitiikka (otsake 3b)
· Communication policy of the European Union (Heading 3b):
Laajuus, tavoitteet, rahoitus ja tulokset.
Scope, targets, financial means and results.
· Tiedotuspolitiikka (otsake 3b)
· Information Policy (Heading 3b)
Rahoituksen ja politiikan tavoitteiden saavuttamiseen liittyvien mekanismien arviointi kiinnittäen erityistä huomiota Eurooppa-talojen välineisiin, tehtäviin ja henkilöstöön sekä tiedon levittämiseen.
Evaluation of the financial means and mechanisms for delivering the objectives of the policy with particular focus on tools, tasks and staff of the European Houses, distribution of information.
· Budjettilähteiden ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen keinojen arviointi (otsake 4)
· Assessment of budgetary resources and means to achieve the Millennium Development Goals (Heading 4)
· YUTP:n todelliset kustannukset (otsake 4)
· Real cost of CFSP (Heading 4)
Ulkomailla sijaitsevien EU-keskusten verkoston, EU:n tarkkailijoiden sekä EY:n MERCOSURille antaman tuen arviointi, EY:n ulkoisten toimien väestöön ja kehitykseen liittyvien ohjelmien aihekohtainen arviointi sekä EY:n eri maakohtaisten strategioiden arviointi
Evaluation of the network of EU centres abroad, EU monitors, EC support to MERCOSUR, thematic evaluation of population and development oriented programmes in EC external cooperation, different EC country's strategies
Kun OLAF on toiminut yli viisi vuotta ja vasta nimitetty johtaja on aloittanut toimikautensa, budjettivaliokunnan olisi arvioitava EU:n taloudellisia etuja valvovan elimen kustannustehokkuus.
After more than five years in operation and at the beginning of a the mandate of the newly appointed Director, the Committee on Budgets should evaluate the cost effectiveness of this body in the protection of European financial interests.
Ahdas rahoituskehys tekee tehtävästä entistä tarpeellisemman.
The restrictive financial framework renders this exercise even more necessary.
Esittelijä tietää, että uusi kulttuuri on välttämätön EU:n toimien käsittelemiseksi tällä tavalla ja ensimmäisellä kerralla suorituksen tulos voi olla epätäydellinen.
The rapporteur is aware that a new culture is necessary to approach EU activities in this way and being the first time this exercise might give a not perfect output.
Tämä uusi lähestymistapa voisi kuitenkin muodostaa käännekohdan poliittisten painopistealojen määrittelyssä ja EU:n politiikan tehokkuudessa.
Nevertheless this new approach could constitute a turning point of the definition of political priority and efficiency of EU policies.
Ottaen huomioon varainhoitoasetuksen määräykset kustannus-hyötyanalyysit olisi toimitettava mahdollisuuksien mukaan ennen elokuun loppua, jotta niiden sisältöä pystyttäisiin hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla ja jotta niistä on hyötyä vuoden 2007 talousarviomenettelyssä.
With a view to making the best use of their contents and drawing conclusions for the 2007 budgetary procedure, the cost-benefit studies should be made available by the end of August if possible, with regards to the provisions of the Financial Regulation.
vuoden 2007 talousarviomenettelyn ulkoisista näkökohdista
on external aspects of the 2007 Budget procedure
”Ei yksikään ihminen ole saari”, John Donne (1572–1631)
" No man is an island", John Donne (1572 - 1631)
Tässä työasiakirjassa käsitellään Euroopan unionin ulkosuhteiden alalla käytössä olevia varoja EU:n globalisoituvassa maailmassa kohtaamien kansainvälisten haasteiden yhteydessä.
This working document examines the resources available to the European Union in the field of external relations in the context of the international challenges that the EU faces in a globalising world.
Esittelijä haluaa nostaa esiin kaksi keskeistä kohtaa:
The rapporteur wishes to raise two central questions:
(a) Missä määrin EU:n ulkosuhteisiin suunnitellut menot vastaavat EU:n kohtaamia ulkoisia haasteita?
(a) To what extent does projected EU spending on external relations fit with the external challenges that confront the EU?
(b) Mitkä ovat seuraukset vuoden 2007 talousarviomenettelyyn, jossa määritellään vuosien 2007–2013 monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäisen vuoden menot?
(b) What are the implications for the 2007 budget procedure, which will define the first year of spending within the new 2007 - 2013 multi-annual financial framework (MFF)?
Työasiakirjassa tarkastellaan ensin EU:n kohtaamia kansainvälisiä haasteita.
The working document looks first at the international challenges that confront the EU.
Sitten siinä tarkastellaan käytettävissä olevia varoja uuden monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa ja sitä, miten varat todennäköisesti käytetään.
It then looks at the financial resources available within the new multi-annual financial framework and at how this money is likely to be spent.
Lopuksi siinä esitetään joitakin kysymyksiä, joita jäsenet saattavat haluta käsitellä vuoden 2007 talousarviomenettelyn ulkoisia näkökohtia koskevassa kuulemisessa, joka pidetään 29. toukokuuta.
Finally, it poses some questions that members may wish to consider at the hearing on the external aspects of the 2007 budget procedure that will take place on 29 May.
Mitä nämä haasteet ovat?
What are the challenges?
Koska globalisaatioprosessi jatkuu nopeasti, EU:n on kohdattava monia ulkoisia haasteita.
As the process of globalisation continues apace, the EU must contend with a wide variety of external challenges.
Voidaan erottaa ”perinteiset” haasteet, jotka liittyvät EU:n laajentumiseen, maihin EU:n ulkorajoilla ja kehitysmenoihin, sekä ”uudet” haasteet, jotka liittyvät kehittyvien talouksien, kuten Intian ja Kiinan, nousuun sekä aiheisiin kuten energiariippuvuuteen sekä maailmanlaajuisen terrorismin uhkaan.
A distinction can be made between "traditional" challenges linked to EU enlargement, countries on the EU's external borders and development spending, and "new" challenges linked to the rise of emerging economies such and India and China, and issues such as energy dependence and the threat of global terrorism.
Esittelijä haluaa myös korostaa, että EU:n ulkopoliittisia toimia ei pitäisi tarkastella tyhjiössä.
The rapporteur also wishes to stress that the EU's external policy actions should not be seen in a vacuum.
Monilla aloilla yhteistyö muiden keskeisten toimijoiden, erityisesti Yhdysvaltojen, kanssa on tarpeen yhdenmukaisen ja koordinoidun ulkopolitiikan varmistamiseksi.
In many areas, cooperation with other key international actors, notably the US, is necessary to ensure coherent and co-ordinated external policies.
EU:n ulkopolitiikka ja ulkoiset menot ovat perinteisesti painottuneet tärkeimpiin laajentumiseen, naapurialueisiin ja kehityshankkeisiin liittyviin haasteisiin.
The EU's external policies, and external spending, have tended to be focussed upon key challenges relating to enlargement, neighbouring regions and development co-operation.
EU:n laajentumisprosessi ja vakauden ylläpitämisprosessi EU:ssa ja sen ulkorajoilla sijaitsevien maiden kanssa ovat olleet EU:n ulkopolitiikan ja menojen painopisteinä viime vuosikymmeninä.
The process of enlarging the EU, and seeking to foster stability in and stable relations with countries around the EU's external border have been a major focus of EU external relations policy and spending in recent decades.
Taulukko 1 (jäljempänä) osoittaa, että liittymistä edeltävä politiikka ja naapuruuspolitiikka vastaavat suuresta osasta (noin 40 prosentista) EU:n ulkosuhteiden menoista seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen aikana.
Table 1 (below) shows that pre-accession and neighbourhood policies are due to account for a major share (about 40 percent) of EU external relations spending during the next MFF.
Kehitysyhteistyö on ollut ja tulee olemaan tärkeä tekijä EU:n ulkopolitiikassa ja menoissa.
Development co-operation has been, and continues to be, a major element of EU external policy and spending.
Taulukko 1 osoittaa, että kehitysyhteistyön välineet vastaavat todennäköisesti noin 30 prosentista EU:n ulkoisista menoista seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen aikana.
Table 1 indicates that the development co-operation instrument is likely to account for around 30 percent of EU external spending during the next MFF.
On kuitenkin vaikeaa antaa yhtä lukua EU:n kehitysyhteistyömenoista.
It is, however, difficult to give one single figure for EU spending on development co-operation.
Esimerkiksi noin 500 miljoonaa euroa käytetään vuosittain humanitaariseen apuun.
For example, roughly EUR 500 million annually is spent on humanitarian assistance.
Monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuolella yhdeksäs Euroopan kehitysrahasto (EKR) antaa 13,5 miljardia euroa viiden vuoden aikana Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen (AKT) kumppanimaille.
Outside of the MFF, the ninth European Development Fund (EDF) contributes EUR 13.5 billion over 5 years for African, Caribbean and Pacific (ACP) partner countries.
EU:n jäsenvaltiot antavat myös suuria määriä kehitysapua kahdenvälisten kanavien kautta.
EU member states also provide large amounts of development assistance through bilateral channels.
Kyseiset ”perinteiset” haasteet sisältävät ratkaisevan tärkeät EU:n panokset ulkopolitiikan alalla.
These "traditional" challenges include crucially important EU contributions in the field of foreign policy.
Esittelijä ei kyseenalaista millään tavalla roolia, jota EU:n laajentumisprosessi on esittänyt ja esittää edelleen vakauden, demokratian ja hyvinvoinnin edistämiseksi Euroopassa.
The rapporteur does not question in any way the role that the EU enlargement process has played, and continues to play, in bringing stability, democracy and prosperity to the continent of Europe.
Esittelijä ei myöskään kyseenalaista EU:n kehitysapua, jolla pyritään vastaamaan kiireellisiin haasteisiin, kuten vuosituhannen kehitystavoitteisiin.
Nor does he question the value of EU development co-operation assistance that seeks to meet pressing challenges such as the Millennium Development Goals.
Globalisoituva maailmantalous luo kuitenkin uusia haasteita.
However, the globalising world economy is creating new challenges.
EU:n ulkopolitiikan on muututtava ajan mukana ja mukauduttava muuttuviin maailmanlaajuisiin suuntauksiin.
EU external policies need to move with the times and adapt to shifting global trends.
Ilman selkeää strategiaa ja määrärahoja, joilla haasteisiin vastataan, on olemassa vaara, että EU:n asema heikkenee.
Without a clear strategy, including the financial means to deal with these challenges, there is a risk that the EU's role will be weakened.
Tässä työasiakirjassa keskitytään lyhyesti kolmeen tällaiseen haasteeseen:
This working document will focus briefly on three such challenges:
(i) Kehittyvien talouksien, kuten Kiinan ja Intian, rooli
(i) The role of emerging economies such as China and India
Kiinan talous on nyt kooltaan samansuuruinen Ison-Britannian tai Ranskan talouden kanssa.
The Chinese economy is now of a comparable size to that of the UK or France.
Kiinan tuotannon kilpailuedulla, valtavilla työvoimaresursseilla, on huomattavia vaikutuksia maailmanlaajuisiin kauppavirtoihin ja tuotannon sijoittumiseen.
China's competitive advantage in manufacturing production due to its vast resources of labour has major implications for global trade flows and the location of production.
Intia kehittää palvelusektoria, erityisesti tieto- ja viestintäteknologiaa, joka muuttaa myös tapaa, jolla monet EU:n ja Yhdysvaltojen yritykset toteuttavat liiketoimintaansa.
India is developing a services sector, particularly in information and communications technology, that is also changing the way that many EU and US run their businesses.
Kyseisten muutosten vaikutukset ovat monitahoisia.
The impacts of these changes are complex.
EU:n kuluttajat hyötyvät niistä usein, mutta tuottajat vähäisen arvonlisän aloilla joutuvat kohtaamaan suuremman kilpailuhaasteen.
EU consumers often benefit, but producers in low-value added sectors must deal with a greater competitive challenge.
Tämän työasiakirjan piiriin ei kuulu pohtia EU:n asianmukaisia poliittisia reaktioita Kiinan ja Intian muuttuvaan maailmanlaajuiseen rooliin.
It is beyond the scope of this working document to consider the appropriate EU policy responses to the changing global role of China and India.
Jotkut poliittiset reaktiot voivat olla luonteeltaan varsin ”sisäisiä”, kuten Euroopan globalisaatiorahasto.
Some policy responses may be rather "internal" in nature, such as the Globalisation Adjustment Fund.
Esittelijä katsoo, että ulkopolitiikassa on kuitenkin nykyisten kahdenvälisten huippukokousten ja vuoropuhelun ohella tutkittava tarkemmin riittävien varojen tarjoamista tehokkaiden kumppanuuksien ylläpitämiseksi kyseisten maiden kanssa.
However, in terms of external policies, over and above the current systems of bilateral summits and dialogues on various issues, the rapporteur considers that further analysis must be given to the provision of adequate financial resources to foster effective partnerships with these countries.
(ii) Energiahuollon varmuus
(ii) Energy security
Energiahuollon varmuus on keskeinen kysymys tulevina vuosikymmeninä.
Energy security is a key issue for the coming decades.
Korkea öljyn hinta ja Venäjän kaasutoimitusten saatavuus olivat kaksi päätekijää siihen, että energiapolitiikasta tuli keskeinen aihe kevään Eurooppa-neuvoston kokouksessa.
The high oil price and the availability of Russian gas supplies were two of the major drivers for energy policy to be a major theme of the Spring European Council.
Energiahuollon varmuus liittyy tietysti Kiinan ja Intian nousuun maailmanluokan talousmahdeiksi.
Energy security is, of course, linked to the emergence of China and India as global economic powers.
Kiinasta ja Intiasta on tulossa EU:n kilpailijoita maailmanlaajuisten energiavarojen osalta.
China and India are becoming competitors vis-a-vis the EU for global energy supplies.
Tällä työasiakirjalla ei pyritä tekemään kattavaa analyysiä asianmukaisista sisäisistä ja ulkoisista poliittisista reaktioista.
Again, this working document does not attempt a comprehensive analysis of the appropriate internal and external policy responses.
Energiahuollon varmuus ei kuitenkaan ole perinteisesti ollut EU:n ulkoisten menojen keskiössä.
Nonetheless, energy security has not traditionally been a focus for EU external spending.
Budjettivaliokunnan jäsenet voivat haluta keskustella siitä, missä määrin varojen osoittaminen on suhteessa EU:n tässä suhteessa kohtaamien haasteiden kanssa.
Members of the budgets committee may wish to discuss the extent to which the provision of financial resources is commensurate with the challenges that the EU faces in this regard.
(iii) Maailmanlaajuinen terrorismin uhka
(iii) The threat of global terrorism
Vuoden 2001 syyskuun 11. päivän tapahtumat ja sen jälkeiset terroristien hirmuteot Euroopan mantereella, erityisesti Madridissa ja Lontoossa, ovat nostaneet vapauden, turvallisuuden ja oikeuden huomion keskipisteeseen.
The events of 11 September 2001 and subsequent terrorist atrocities on the continent of Europe, notably in Madrid and London, have brought issues regarding freedom, security and justice into sharp focus.
Taulukko 1 osoittaa, että tämä on alue, jolla EU:n menojen on määrä kasvaa tuntuvasti, vaikkakin lähtökohta on alhainen, seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen aikana.
Table 1 shows that this is an area in which EU spending is set to increase markedly, albeit from a low base, during the next MFF.
Keskeinen tähän liittyvä kysymys on taso, jolla varoista on eniten hyötyä.
A key related question is the level at which funds are most usefully spent.
Suuri osa terrorismin torjuntaan käytetyistä julkisista varoista osoitetaan kansallisille sisäministeriöille ja turvallisuuspalveluille.
A large proportion of public funds spent on counter-terrorist activities is channelled through national interior ministries and security services.