natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Uuden monivuotisen rahoituskehyksen mukaan lopullinen talousarvio on nyt huomattavasti pienempi: Seitsemännen puiteohjelman (Euratom poisluettuna) yhteisön rahoitusosuuden ohjeelliseksi enimmäismääräksi on määritelty 50 524 miljoonaa euroa 1. tammikuuta 2007 alkavan seitsenvuotisen jakson ajaksi.
Following the adoption of the new MFF the final budget is now significantly lower: The maximum indicative overall amount for Community financial participation in FP7 (excluding Euratom) shall be EUR 50 524 million for the period of 7 years starting on 1 January 2007.
Komissio ehdottaa vuodeksi 2007 seitsemännen puiteohjelman talousarvioksi 5 486 miljoonan euron maksusitoumusmäärärahoina.
For 2007 the Commission is proposing a budget for a total of EUR 5 486 million in commitment appropriations for FP7.
Seitsemäs puiteohjelma: määrärahojen jakaminen eri politiikan aloille
7th Framework Programme: repartition between different policy areas
(Tuhatta euroa nykyhintoina)
(in thousand EUR, at current prices)
Politiikan ala
Policy Area
Vuoden 2006 talousarvio
Budget 2006
Alustava talousarvioesitys 2007
Preliminary draft budget 2007
Suora tutkimustoiminta
Direct research
(*) Näihin vuoden 2006 talousarvion määrärahoihin olisi lisättävä 15 miljoonaa euroa Euroopan turvallisuutta koskevan tutkimuksen tehostamisen valmistelutoimiin, jotka sisältyvät seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan.
(*) To these amounts for Budget 2006 should be added EUR 15 million for the preparatory action for the enhancement of European security research, which is included in the 7 th Research Framework Programme.
Lähde: Euroopan komissio
Source: European Commission
Seitsemännen puiteohjelman pääkohdat heijastuvat neljään seitsemästä erityisohjelmasta:
The main features of FP7 are reflected in 4 of the 7 Specific Programmes:
Kolme muuta erityisohjelmaa koskevat:
) The other 3 Specific Programmes concern:
* yhteistä tutkimuskeskusta (EY)
* the Joint Research Centre (EC)
* yhteistä tutkimuskeskusta (Euratom)
* the Joint Research Centre (EURATOM)
§ Yhteistyö (3 468,6 miljoonaa euroa vuoden 2007 alustavassa talousarvioesityksessä): Tämä on talousarvion kannalta tärkein erityisohjelma.
§ Cooperation (EUR 3 468,6 million in PDB 2007): This is the most important Specific Programme in terms of budget.
Sillä pyritään edistämään tutkimusta huipputasolla.
It aims at promoting research at the highest level of excellence.
Tukea annetaan monikansalliselle yhteistyölle yhdeksällä aihealueella: terveys, elintarvikkeet–maatalous–biotekniikka, tieto- ja viestintätekniikka, nanotieteet–nanotekniikat–materiaalit–uudet tuotantotekniikat, energia , ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos), liikenne, sosioekonomiset ja humanistiset tieteet, turvallisuus–avaruus.
Support will be provided to trans-national cooperation in nine thematic areas: health, food-agriculture-biotechnology, information-communication technologies, nanosciences-nanotechnologies-materials-new production technologies, energy , environment (including climate change), transport, socio-economic sciences-humanities, security-space.
§ Ideat (260,8 miljoonaa euroa vuoden 2007 alustavassa talousarvioesityksessä): Tämän erityisohjelman tavoitteena on vahvistaa eurooppalaisen tutkimuksen huippuosaamista, dynamiikkaa ja luovuutta sekä houkutella Eurooppaan parhaita tutkijoita sekä Euroopasta että kolmansista maista, sekä investointeja teollisuuden tutkimukselle tarjoamalla Euroopan laajuista kilpailukykyistä rahoitusta yksittäisten ryhmien suorittamalle ”pioneeritutkimukselle”.
§ Ideas (EUR 260,8 million in PDB 2007): The objective of this Specific Programme is to reinforce excellence, dynamism and creativity in European research and improve the attractiveness of Europe for the best researchers from both European and third countries, as well as for industrial research investment, by providing a Europe-wide competitive funding mechanism for "frontier research" executed by individual teams.
§ Ihmiset (430,2 miljoonaa euroa vuoden 2007 alustavassa talousarvioesityksessä): Tällä ohjelmalla pyritään vahvistamaan tutkimuksen ja tekniikan inhimillisiä mahdollisuuksia Euroopassa tukemalla tutkijoiden koulutusta ja urakehitystä ”Marie Curie ‑toimina” tunnetuilla ohjelmilla, keskittymällä tiiviimmin keskeisiin näkökohtiin ja urakehitykseen sekä vahvistamalla yhteyksiä kansallisiin järjestelmiin.
§ People (EUR 430,2 million in PDB 2007): This Programme aims at strengthening the human potential in research and technology in Europe by supporting training and career development of researchers referred to as "Marie Curie Actions" with a better focus on the key aspects of skills and career development and strengthened links with national systems.
§ Valmiudet (407,8 miljoonaa euroa vuoden 2007 alustavassa talousarvioesityksessä): Tällä erityisohjelmalla pyritään tehostamaan tutkimus- ja innovointivalmiuksia koko Euroopassa.
§ Capacities (EUR 407,8 million in PDB 2007): This Specific Programme aims at enhancing research and innovation capacities throughout Europe
– optimoimalla tutkimusinfrastruktuurien käyttöä ja kehitystä
- by optimising the use and development of research infrastructures;
– vahvistamalla pk-yritysten innovointivalmiuksia ja niiden kykyä hyötyä tutkimuksesta
- by strengthening innovative capacities of SMEs and their ability to benefit from research;
– tukemalla alueellisen tutkimusklusterien kehitystä0
- by supporting the development of regional research-driven clusters;
– tukemalla kansainvälistä yhteistyötä.
- by supporting international cooperation.
Seitsemännen puiteohjelman yksi innovaatio on uusi Euroopan tutkimusneuvosto, jolla tuetaan perustutkimusta Euroopassa tieteellisen huippuosaamisen perusteella.
An innovation of FP7 is the establishment of the European Research Council, which will support basic research at European level on the basis of scientific excellence, conferring a European added value through Europe-wide competition and promotion of scientific excellence at the highest level.
Näin saadaan eurooppalaista lisäarvoa Euroopan laajuisella kilpailulla ja edistetään tieteellistä huippuosaamista mahdollisimman korkealla tasolla.
It will support research projects which will be selected on their scientific merit and on topics that are chosen by the researchers themselves, through a bottom-up approach.
Tässä yhteydessä esittelijä haluaa muistuttaa Euroopan parlamentin vuosittaisesta toimintastrategiasta antamasta päätöslauselmasta ja siihen sisältyvästä Euroopan teknologiainstituuttia koskevasta kohdasta: " ... ”Euroopan teknologiainstituutin perustaminen saattaa heikentää nykyisiä rakenteita tai olla osittain päällekkäinen niiden kanssa, minkä vuoksi teknologiainstituutti ei välttämättä ole tehokkain tapa käyttää varoja tällä alueella…”
In this context, the rapporteur wishes to recall the text of the European Parliament's APS resolution as regards the European Institute of Technology: " ... a new European Institute of Technology may undermine or overlap on existing structures and may not be the most effective use of funds..." .
Tutkimusohjelmiin osallistumisen säännöt – parantamismahdollisuudet
Rules for participation in the research programmes - room for improvement
On keskusteltu paljon tarpeesta antaa tutkimukselle lisärahoitusta.
There has been much discussion on the need for more funding for research.
On kuitenkin esitetty myös ehdotuksia siitä, miten parantaa koko kustannusten ja hyötyjen tasapainoa kokonaisuudessaan.
However, there have also been proposals as to how to improve the overall cost-benefit balance.
Tilintarkastustuomioistuin on tarkastellut nykyisten tutkimusohjelmien täytäntöönpanoa ja antanut suosituksia siitä, miten saada enemmän vastinetta rahalle.
The Court of Auditors has looked into the implementation of current research programmes and has made recommendations on how to increase the value for money.
Ongelmallisimmat kohdat ovat seuraavat:
The main problems concern the following issues:
§ rahoitusmenettelyjen pitkä kesto nykyisessä puiteohjelmassa (kuudes puiteohjelma)
§ long duration of funding procedures under the current Framework programme (FP6)
§ jopa 263 kalenteripäivän kuluminen siitä, kun komissio on vastaanottanut asiakirjat, siihen, kun sopimus allekirjoitetaan
§ up to 263 calendar days between receipt of documents by Commission and the signing of the contract
§ osallistujien varhainen ennakkomaksu on usein tarpeellinen (vaikeaa pk-yrityksille)
§ long pre-financing by participants is often necessary (difficult for SMEs)
§ koko menettelyn yksinkertaistaminen on erittäin tarpeellinen (esimerkiksi luomalla integroitu tietokanta)
§ a simplification of the whole procedure is badly needed (e.g. through the creation of an integrated database)
§ hallintokuluja on vähennettävä.
§ need to reduce administrative cost.
Euroopan parlamentti käsittelee parhaillaan näitä kysymyksiä: Seitsemännen puiteohjelman toimiin osallistumista koskevien sääntöjen ensimmäinen käsittely päätetään ennen kesätaukoa.
These issues are currently being tackled by the EP: the first reading on the Regulations laying down the rules for the participation in actions under FP7 will be concluded before the summer break.
Budjettivaliokunta aikoo ehdottaa tarkistuksia, joilla pyritään parantamaan nykyistä järjestelmää.
The Committee on Budgets intends to propose amendments aiming at improving the current system.
Katso Marilisa Xenogiannakopouloun lausunnot.
) See Opinions by Ms Xenogiannakopoulou.
Ei pidä unohtaa, että jäsenvaltiot rahoittavat myös tutkimustoimia ja EU:n rahoitus on yksi (tärkeä) panos tutkimuksen edistämisen kokonaistavoitteeseen.
One should not forget that Member States also finance research activities and EU funding is one (important) contribution to the overall aim of fostering research.
Talousarvioon liittyvät kysymykset ovat vain yksi osa tutkimuspolitiikkaa.
Budget-related aspects are just one part of research policy.
Siitä syystä eurooppalaiset tutkimusohjelmat voivat olla vain osa ratkaisua.
Therefore, the European research programmes can only be one part of the solution.
Energia on yksi aiheista, jotka on sisällytetty erityisiin tutkimusohjelmiin.
Energy is one of the subjects included under the Specific Research Programmes.
Tavoite on melko kunnianhimoinen: ”Tavoitteena on muuttaa nykyinen fossiilisiin polttoaineisiin perustuva energiajärjestelmä kestävämmäksi, monipuoliseen energianlähteiden ja –kantajien valikoimaan perustuvaksi järjestelmäksi sekä parantaa energiatehokkuutta, jotta voidaan vastata energiansaannin varmuuteen ja ilmastonmuutokseen liittyviin polttaviin haasteisiin ja parantaa samalla Euroopan energia-alan kilpailukykyä.”
The objective is quite ambitious: " Transforming the current fossil-fuel based energy system into a more sustainable one based on a diverse portfolio of energy sources and carriers combined with enhanced energy efficiency, to address the pressing challenges of security of supply and climate change, whilst increasing the competitiveness of Europe´s energy industry. "
EU:n energiapolitiikalla on todellakin monia haasteita edessään.
Indeed, there is a wide range of challenges ahead for EU energy policy.
Lienee tarpeetonta muistuttaa siitä, että viimeaikaiset tapahtumat ovat korostaneet suurta riippuvuutta EU:n ulkopuolisten maiden tuonnista (tällä hetkellä tuonti on noin 50 prosenttia EU:n koko tarpeesta – luvun odotetaan kasvavan 70 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä, jos nykyinen suuntaus jatkuu).
Needless to stress that the problem of high dependence on imports from third countries has been highlighted by recent events (currently, imports account for 50% of total EU demand - this figure is projected to rise to 70% by 2030 if current trends persist).
Energiavarat ovat keskittyneet muutamaan maahan.
Reserves are concentrated in a few countries.
Nykyään noin puolet EU:n kaasun kulutuksesta tulee vain kolmesta maasta (Venäjä, Norja ja Algeria).
Today, roughly half of the EU’s gas consumption comes from only three countries (Russia, Norway, and Algeria).
Nykysuuntauksella kaasun tuonti kasvaisi 80 prosenttiin seuraavien 25 vuoden aikana.
On current trends, gas imports would increase to 80 % over the next 25 years.
Toimitusvarmuudesta on siten tullut yksi EU:n energiapolitiikan suurimmista kysymyksistä.
Security of supply has thus become one of the major concerns of the EU´s energy policy.
Investointeja tarvitaan kiireesti.
There is also an urgent need for investment.
Yksin Euroopassa tarvitaan seuraavien 20 vuoden aikana biljoona euroa energiatarpeen tyydyttämiseksi ja vanhenevan infrastruktuurin korvaamiseksi.
In Europe alone, to meet expected energy demand and to replace ageing infrastructure, investments of around one trillion euros will be needed over the next 20 years.
Vuoden 2007 alustavassa talousarvioesityksessä komissio ehdottaa 120,42 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina energiaa koskevaan tutkimukseen.
In the PDB 2007 the Commission proposes EUR 120,42 million in commitment appropriations for research related to energy.
Seitsemäs puiteohjelma sisältää monta energiaan liittyvää tutkimusalaa:
There are several energy-related fields of research that will be covered by FP7:
§ Vety ja polttokennot: Tavoitteena on liikennesovelluksia sekä kiinteitä ja kannettavia sovelluksia koskeva strateginen, integroitu ohjelma, jolla pyritään kehittämään kilpailukykyistä EU:n polttokenno- ja vetytarjontaa ja välineteollisuutta.
§ hydrogen and fuel cells : The aim is a strategic, integrated programme for transport, stationary and portable applications aimed at building a competitive EU fuel cell and hydrogen supply and equipment industry.
§ Uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköntuotanto (aurinkosähkö, tuulisähkö, biomassa, geoterminen energia, merisähkö ja pienimuotoinen vesivoima): tutkimuksessa olisi pyrittävä kasvattamaan koko energianmuunnon tehokkuutta laskemalla sähkön hintaa huomattavasti, tehostamalla järjestelmien luotettavuutta ja vähentämällä ympäristövaikutusta entisestään.
§ renewable electricity (photovoltaics, wind, biomass, geothermal energy, ocean and small hydropower): research should aim at increasing overall conversion efficiency, driving down the cost of electricity significantly, enhancing system reliability and reducing the environmental impact further.
§ Uusiutuviin energialähteisiin perustuva polttoainetuotanto (biopolttoaineet): Kehitetään tekniikoita biomassasta valmistettavien kiinteiden, nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden, erityisesti liikenteen biopolttoaineiden, kestävää tuotantoa ja tuotantoketjua varten.
§ renewable fuel production ("biofuels"): Improve technologies for the sustainable production and supply chains of solid, liquid and gaseous fuels from biomass in particular biofuels for transport.
Tällä hetkellä keskustellaan paljon vielä biomassan käyttämättömistä mahdollisuuksista (esimerkiksi maatalouden ja metsätalouden sekä niihin liittyvien alojen jätteet ja jätetuotteet, mukaan luettuna kasvi- ja eläinjätteet, sekä teollisuuden ja kuntien jätteet).
Currently, there is a lot of discussion on the still unused potential of biomass (i.e. waste and residues from agriculture including vegetal and animal substances, forestry and related industries, as well as industrial and municipal waste).
Sähköä tai biokaasua voidaan tuottaa biomassasta (esimerkiksi puunjalostuksesta saatavasta puujätteestä).
Electricity or biogas can be produced from biomass (e.g. from the wood waste gained during the processing of wood).
§ Uusiutuvista energialähteistä tuotettu lämmitys ja jäähdytys (kasvava osuus EU:n energiankulutuksesta käytetään lämmitykseen ja jäähdytykseen).
§ renewable energy for heating and cooling (a growing part of EU´s energy consumption is used for heating and cooling)
§ Puhtaat hiiliteknologiat: hiilivoimalat ovat edelleen tärkeitä sähköntuottajia maailmanlaajuisesti, mutta niiden toimintaa voidaan tehostaa huomattavasti ja niiden päästöjä, erityisesti hiilidioksidipäästöjä, vähentää vielä merkittävästi.
§ clean coal technologies : coal fuelled power plants remain the workhorse of electricity generation worldwide, but have considerable potential for further efficiency gains and emissions reductions, particularly concerning CO 2 .
§ Älykkäät energiaverkot: Tutkimusta ja kehitystä tarvitaan Euroopan sähkö- ja kaasujärjestelmien ja ‑verkkojen tehokkuuden, joustavuuden, turvallisuuden ja luotettavuuden lisäämiseksi (vrt. nykyiset sähkökatkot EU:n eri jäsenvaltioissa).
§ smart energy networks : R&D effort is required to increase the efficiency, flexibility, safety and reliability of the European electricity ad gas systems and networks (see recent power cuts in different Member States of the EU).
Tätä kehitystä vauhdittaa se, että jäsenvaltiot panevat asianmukaisesti täytäntöön EU:n energian sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön ja toteuttavat lukuisat TEN-energiaverkkojen hankkeet.
The proper implementation of EU legislation concerning the internal market in energy by the Member States as well as the completion of several TEN-energy projects will foster this development .
§ Energiatehokkuus ja energiansäästö: Tällä alalla on valtavasti mahdollisuuksia, ja se on – energialähteiden monipuolistamisen ohella – todennäköisesti yksi lupaavimmista strategioista.
§ energy efficiency and savings : there is a vast potential in this area which is - apart from the diversification of energy sources - probably one of the most promising strategies.
§ Energiapolitiikan päätöksentekoa tukeva tietämys: Tämä kohta sisältää tietokantojen luomisen ja skenaarioiden laatimisen laajentunutta EU:ta varten sekä toimitusvarmuutta, ympäristöä, yhteiskuntaa ja kilpailukykyä koskevan energiapolitiikan vaikutustenarvioinnin.
§ knowledge for energy policy making : including the building of databases and scenarios for an enlarged EU and the assessment of the impact of energy policies on security of supply, environment, society and competitiveness.
§ Fuusiotekniikka: EU aikoo yhdistää voimansa muiden suurten maailmantalouksien kanssa ITER-ydinfuusiohankkeessa.
§ fusion technology: the EU is about to join forces with other major global economies on the ITER nuclear fusion project.
Asianmukaisen tutkimusrahoituksen avulla fuusiotekniikalla on valtavia mahdollisuuksia tarjota energiaa käytännön tasolla yhteiskunnassa, ja siihen liittyy vain vähän jäteongelmia.
With adequate research funding upfront, there is huge potential for fusion technology to provide energy at a practical level for society with limited associated waste problems.
Rahoituskysymys on erittäin olennainen, sillä energiatekniikan maailmanlaajuinen tutkimus ja kehitys arvioidaan vain 0,3 prosentiksi maailman vuosittaisesta 4 biljoonan energiamarkkinoista.
The funding issue is all the more relevant given that global R&D in energy technology is estimated at only 0.3% of the world's annual EUR 4 trillion energy market.
Seitsemännen puiteohjelman lisäksi ”älykäs energiahuolto Euroopassa” otsakkeen alla on muitakin muuhun kuin tutkimukseen liittyviä energiaohjelmia.
Apart from FP7 there are other non-research related energy programmes known under the title "Intelligent Energy-Europe".
Niillä pyritään edistämään uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta, kannustamaan puhtaan kaupunkiliikenteen käyttöä ja vaihtoehtoisia polttoaineita.
They aim at promoting renewable energy and energy efficiency, encouraging the use of clean urban transport and alternative fuels.
Vuosien 2007–2013 monivuotisen rahoituskehyksen mukaan kilpailukyky- ja innovointiohjelmalle on varattu enintään 3 284 miljoonaa euroa vuosiksi 2007–2013 (maksusitoumusmäärärahojen kokonaistaso). talousarviosta 20 prosenttia on varattu energialle.
) According to the MFF 2007-2013 a maximum amount of EUR 3 284 million is foreseen for the CIP for the period 2007-2013 (overall level for commitment appropriations). is earmarked for energy.
Vuoden 2007 alustavassa talousarvioesityksessä komissio ehdottaa 58,9 miljoonaa maksusitoumusmäärärahoina älykkään energiahuollon ohjelmalle, mikä on suunnilleen sama rahamäärä kuin vuoden 2006 talousarviossa.
In the PDB 2007 the Commission proposes EUR 58,9 million in commitment appropriations for the Intelligent Energy Programme, which is approximately the same amount as in the 2006 Budget.
Ydinenergian alalla vuoden 2007 painopistealoina säilyvät laajentuminen (käytöstä poistamiseen myönnetyt varat, joita EBRD osittain hallinnoi), ydinvoimaloiden turvallisuus ja ydinjätteen turvallinen ja tehokas käsittely sekä väestön suojelu (ydinturvallisuus ja säteilysuojelu).
As for nuclear energy the priorities for 2007 remain enlargement (decommissioning funds which are partially managed by the EBRD), safety of nuclear plants and the safe and efficient management of nuclear waste as well as the protection of the general public (nuclear safety and radiation protection).
Muihin toiminta-aloihin sisältyy yhteistyö Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) kanssa.
Other fields of action include the cooperation with the International Atomic Energy Agency (IAEA).
Ydinturvallisuuden, mukaan luettuna käytöstä poistaminen, maksusitoumusmäärärahoja on huomattavasti lisätty vuoden 2007 alustavassa talousarvioesityksessä, 244 miljoonaan euroon (mikä tarkoittaa maksusitoumusmäärärahojen 70 prosentin kasvua verrattuna vuoteen 2006).
There is a considerable increase in the commitment appropriations foreseen in the PDB 2007 for nuclear safety including decommissioning: EUR 244 million (which represents an increase of 70% in commitment appropriations when compared to 2006).
Tämä johtuu siitä, että EU antaa huomattavaa taloudellista tukea Ignalinan (Liettua), Bohunice VI (Slovakia) ja Kozloduy (Bulgaria) ydinvoimaloiden käytöstä poistamiselle.
This is mainly due to the fact that the EU gives considerable financial support to the decommissioning of the nuclear power stations in Ignalina (Lithuania), Bohunice VI (Slovakia) and Kozloduy (Bulgaria).
Vielä pitkä tie edessä
Still a long way to go
Eurooppa ei ole vielä kehittänyt täysin kilpailukykyisiä energian sisämarkkinoita.
Europe has not yet developed fully competitive internal energy markets.
Vasta sitten kun kyseiset markkinat ovat olemassa, EU:n kansalaiset ja yritykset hyötyvät toimitusvarmuuden ja alhaisempien hintojen kaikista eduista.
Only when such markets exist will EU citizens and businesses enjoy all the benefits of security of supply and lower prices.
Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on kehitettävä verkkojen yhteenliitäntöjä ja luotava tehokas oikeudellinen kehys ja sääntelyjärjestelmä ja sovellettava niitä kaikilta osin käytännössä.
To achieve this aim, interconnections should be developed, effective legislative and regulatory frameworks must be in place and be fully applied in practice, and Community competition rules need to be rigorously enforced.
Ei pidä unohtaa myöskään sitä, että energiatehokkuudella on valtavia mahdollisuuksia, joita ei ole vielä hyödynnetty riittävästi.
One should also not forget that there is a huge potential of energy efficiency that is still widely unused.
Tarvitaan kiireesti lisää tietoisuuden lisäämistä ja tietoa siitä, miten energiankuluttaja voi kuluttaa vähemmän energiaa ja saada samat tulokset.
More awareness-raising and information of the energy consumer how to spend less energy while achieving the same result are badly needed.
Eräät energia-asiantuntijat väittävät, etteivät tällaiset toimet saa vielä riittävästi huomiota (ja rahoitusta).
Some energy experts argue that such measures still do not receive enough attention (and funding).
Äskettäin on annettu myös direktiivi energiapalveluista markkinoiden luomiseksi palveluille, joilla pyritään pienentämään kuluttajien energialaskua.
There is also a recent Directive on "Energy Services" that tries to establish a market for services aiming at reducing the consumers´ energy bill.
Tehokas EU:n energiapolitiikka ei koostu vain talousarvioon liittyvistä toimista.
An efficient EU energy policy does not only consist of budget-related action.
Maailmanlaajuinen energiankysyntä kasvaa.
Global demand for energy is increasing.
Maailman energiankulutuksen – ja hiilidioksidipäästöjen – odotetaan kasvavan noin 60 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.
World energy demand - and CO2 emissions – is expected to rise by some 60% by 2030.