natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Valittaessa tutkimusaiheita sisällytettäviksi vuotuisiin työohjelmiin olisi otettava huomioon seuraavat kriteerit:
When selecting research topics for inclusion in the annual work programme criteria such as the following should be taken into account:
– täydentävyys relevanttien kansallisten ja yhteisön ohjelmien kanssa ja päällekkäisyyksien välttäminen;
- complementarity with relevant national and Community programmes and non-duplication;
– yksityissektorin, erityisesti pk-yritysten innovointi ja yhteisrahoitus tavoitteena tukea markkinoille valmiita tai lähes valmiita tuotteita tai palveluja;
- innovation and co-financing by the private sector, in particular SMEs, with the aim of supporting market-ready or near market-ready products or services;
– sellaisten teknologioiden ja ratkaisujen kehittäminen, jotka on mukautettu ikääntyneiden tarpeisiin esimerkiksi heidän kotiympäristössään ("älykkäät kodit") tai työympäristössään;
- the development of technology and solutions that are adapted to the needs of the elderly, for example in their home environment ("smart homes") and or in their work environment;
– kunnioitetaanko kehitettävissä palveluissa ikääntyneiden yksityisyyttä ja ihmisarvoa;
- whether services to be developed respect the privacy and dignity of the elderly;
– edistävätkö itsenäistä elämistä tukevat teknologiat tai palvelut myös ikääntyneiden aktiivisempaa yhteiskunnallista osallistumista.
- whether technology or services that provide support for independent living also contribute to increased social participation on the part of the elderly.
Liite I, III kohta, 3 kohta
Annex I, point III, paragraph 3
Kelpoisuus-, arviointi- ja valintaperusteet julkaistaan työohjelmassa.
Eligibility, evaluation and selection criteria shall be published with the work programme.
Liite I, III kohta, 3 a kohta (uusi)
Annex I, point III, paragraph 3 a (new)
Hakijoiden on voitava tarkastaa erityisten oikeudellisten tai hallinnollisten rahoitusehtojen noudattaminen.
Applicants shall be able to verify compliance with specified legal or administrative funding conditions.
Ehdotuspyynnön määräajan päätyttyä erityinen täytäntöönpanorakenne tarkistaa kelpoisuuden.
After the closure of a call for proposals, an eligibility check shall be carried out by the dedicated implementation structure.
Yleisiä kelpoisuusperusteita ovat vähintään seuraavat:
Common eligibility criteria shall include at least the following:
– ehdotusten jättäminen ajoissa, täydellisinä ja sähköisesti ja
-timely, complete and electronic submission of proposals, and
– konsortion kokoonpanoa koskevien vaatimusten täyttäminen.
- the satisfaction of requirements concerning the composition of consortia.
Komission nimittämät riippumattomat asiantuntijat tekevät yhden yleisen ja keskitetyn arvioinnin.
A single, common and central evaluation shall be carried out by independent experts appointed by the Commission.
Riippumattomat asiantuntijat raportoivat komissiolle arvioinnista ja valintaprosessista.
The independent experts shall report to the Commission on the evaluation and selection processes.
– varmistamalla, että arvioinnin perusteella sovittu ehdotusten lopullinen järjestys on kumppanivaltioita sitova , lukuun ottamatta selvästi määriteltyjä tapauksia, joissa on kyse esimerkiksi oikeudellisista ongelmista tai taloudellisesta elinkelpoisuudesta ;
- ensuring that the final ranking of proposals agreed on the basis of the evaluation will be binding on Partner States , except in duly identified cases such as legal problems or financial viability ;
– varmistamalla, että arvioinnin perusteella sovittu ehdotusten lopullinen järjestys on kumppanivaltioita sitova;
- ensuring that the final ranking of proposals agreed on the basis of the evaluation will be binding on Partner States;
Liite I, IV kohta, 1 a kohta (uusi)
Annex I, point IV, paragraph 1 a (new)
Enintään 6 prosenttia yhteisön rahoitusosuudesta käytetään yhteisen AAL-ohjelman toimintakustannuksiin.
A maximum 6% of the Community financial contribution shall be used to contribute to the overall operating costs of the AAL Joint Programme
Liite II, 6 kohta
Annex II, paragraph 6
Teollisuuden ja muiden sidosryhmien edustajista koostuva neuvottelukunta antaa suosituksia painopistealueista ja aiheista, joita yhteisen AAL-ohjelman ehdotuspyynnöissä olisi käsiteltävä.
An Advisory Board with representatives from industry and other stakeholders will provide recommendations for priorities and topics to be addressed in the calls for proposals of the AAL Joint Programme.
Teollisuuden ja muiden sidosryhmien , esimerkiksi ikääntyneiden sekä – sukupolvien välisen solidaarisuuden ja ymmärryksen huomioon ottamiseksi – nuorten edustajista koostuva neuvottelukunta antaa suosituksia painopistealueista ja aiheista, joita yhteisen AAL-ohjelman ehdotuspyynnöissä olisi käsiteltävä.
An Advisory Board with representatives from industry and other stakeholders , such as older people, and - with a view to inter-generational solidarity and understanding - younger people, will provide recommendations for priorities and topics to be addressed in the calls for proposals of the AAL Joint Programme.
Komission ehdotus koskee yhteisön osallistumista useiden jäsenvaltioiden toteuttamaan tietotekniikka-avusteista asumista ( Ambient Assisted Living eli AAL) koskevaan yhteiseen tutkimus- ja kehitysohjelmaan, joka perustuu perustamissopimuksen 169 artiklaan.
The Commission proposal concerns the participation of the Community in the Ambient Assisted Living (AAL) joint research and development programme undertaken by several Member States under Article 169 of the Treaty.
Ohjelman yleistavoitteena on tieto- ja viestintäteknologian käytön avulla parantaa iäkkäiden ihmisten elämänlaatua ja vahvistaa teollisuuspohjaa Euroopassa.
The overall objective of the programme is to enhance the quality of life of older people and strengthen the industrial base in Europe through the use of ICT.
Ohjelman kolme erityistavoitetta ovat:
The programme has three specific objectives:
· kotona, yhteiskunnassa ja työssä käytettävien hyvää vanhuutta tukevien uusien innovatiivisten tieto- ja viestintäteknologiatuotteiden, -palvelujen ja -järjestelmien kehittämisen tukeminen
· Foster the emergence of innovative ICT based products, services and systems for ageing well at home, in the community and at work.
· hyvään vanhuuteen tietoyhteiskunnassa liittyvien teknologioiden ja palvelujen tutkimuksen, kehittämisen ja innovoinnin kriittisen massan luominen Euroopan tasolla, pk-yrityksille suotuisan ympäristön luominen mukaan luettuna
· Create a critical mass of research, development and innovation in Europe in technologies and services for ageing well in the information society, including a favourable environment for SMEs
· teollisten hyödyntämisedellytysten parantaminen tarjoamalla johdonmukainen eurooppalainen kehys yhteisten lähestymistapojen kehittämiseen ja yhteisten ratkaisujen helpottamiseen.
· Improve conditions for industrial exploitation by providing a coherent European framework for developing common approaches and facilitating common solutions.
Tähän mennessä 18 Euroopan maata ja Israel ovat päättäneet yhdistää itsenäistä elämää tukevaa tieto- ja viestintäteknologiaa koskevan tutkimustyönsä yhteiseksi soveltavan tutkimuksen AAL-ohjelmaksi.
So far eighteen European countries and Israel have decided to pool their research efforts in ICT for independent living into the AAL joint programme for applied research.
Ne ovat sopineet yhteisestä tutkimuksen työohjelmasta, johon kutsutaan eri maista tulevien osallistujien yhteishankkeita, johon sovelletaan yhteistä arviointimenettelyä ja joka rahoitetaan kansallisista talousarvioista.
They have agreed on a joint research work programme, which will invite joint projects with participants from different countries, have a common evaluation procedure and be funded from national budgets.
Miksi yhteistä ohjelmaa tarvitaan?
Why is the joint programme needed?
Euroopan väestön ikääntyminen muodostaa haasteen Euroopan yhteiskuntaelämälle ja taloudelle.
The demographic ageing of Europe poses a challenge to European society and economy.
Keskimääräinen elinajanodote on nykyään 80 vuotta, ja 65–80-vuotiaiden määrä kasvaa 40 prosenttia vuodesta 2010 vuoteen 2030.
The average life expectancy today is 80 and the number of people aged from 65 to 80 will rise by 40% between 2010 and 2030.
Tieto- ja viestintäteknologia voi auttaa ikääntyviä ihmisiä parantamaan elämänlaatuaan, pysymään terveempinä ja elämään itsenäisesti pidempään.
ICT can help the older individuals to improve quality of life, stay healthier and live independently for longer.
Innovatiivisia ratkaisuja ollaan kehittämässä useimmiten iän myötä esiintyvien, muistiin, näköön, kuuloon, liikkuvuuteen ja itsenäisyyden menettämiseen liittyvien ongelmien kohtaamiseen
Innovative solutions are emerging to help counteract problems related to memory, vision, hearing, mobility, loss of independence which are more prevalent with age
45 prosentilla 75-vuotiaista ja sitä vanhemmista on jokin heitä päivittäisissä toiminnoissaan haittaava rajoite. .
45% of those aged 75 and older are to some degree impaired in their daily living activities. .
Tieto- ja viestintäteknologia auttaa ikääntyviä ihmisiä pysymään kauemmin aktiivisina työelämässä tai omassa yhteisössään.
ICT also enables older persons to remain active at work or in their community.
Heidän elämän aikana kertyneet kokemuksensa ja taitonsa ovat arvokas voimavara erityisesti osaamisyhteiskunnassa.
Their accumulated experience and skills is a great asset, especially in the knowledge society.
Väestön ikääntyminen lisää painetta terveys- ja sosiaalipalvelujen kohtuuhintaisuutta ja terveydenhuolto- ja sosiaalihenkilöstön saatavuutta kohtaan ja edellyttää, että näiden palvelujen nykyistä toimittamistapaa mukautetaan, jotta kysynnän tulevaan lisääntymiseen pystytään vastaamaan.
The ageing of the population also puts pressure on the affordability of health and social care services and the availability of health and social care staff, requiring adjusting the way these services are currently offered to cope with an increasing demand in the future.
Uuden tieto- ja viestintäteknologian ansiosta ihmisten tarvitseman hoidon tarjoaminen – nykyistä halvemmalla – heidän kotonaan on muuttumassa mahdolliseksi.
New information and communication technologies mean that it is becoming possible to provide the care and treatment people require –at lower cost – in their own homes.
Väestön ikääntyminen merkitsee myös mahdollisuutta Euroopan taloudelle.
Demographic ageing also means an opportunity for the European economy.
Iäkkäillä ihmisillä on yhä suurempi ostovoima, ja koska väestön ikääntyminen on maailmanlaajuinen ilmiö, tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvien ratkaisujen vahva perusta Euroopassa voisi toimia ponnahduslautana maailmanlaajuisille vientimahdollisuuksille.
The older population has increasing purchasing power and since ageing is a global phenomenon, a strong base of ICT enabled solutions in Europe could be the start of export opportunities worldwide.
Jos EU haluaa ottaa tällä alalla johtavan aseman maailmassa, on tärkeää kiinnittää huomiota liiketoimintamalliin ja kuluttajien maksamiin hintoihin.
If the EU is to become a world class leader in this industry it is important to address the business model and prices for consumers.
Alempien hintojen varmistamiseksi on kuitenkin alennettava kehitys- ja tuotantokustannuksia.
However, to ensure lower prices it is necessary to lower the cost of development and production.
Vahvojen EU:n markkinoiden luomiseksi jäsenvaltioiden on yhteisesti pyrittävä kehittämään EU:n laajuisia standardeja ja yhteentoimivuutta.
To establish a strong EU market, Member States will need to collectively look at developing EU wide standards and interoperability.
Yhteinen AAL-ohjelma
The AAL Joint Programme
Yhteiseen ohjelmaan sisältyy kahdenlaisia toimia:
The Joint programme includes two types of activities:
· Tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimet, jotka koostuvat kustannusjakoperiaatteella toteutettavista rajat ylittävistä hankkeista, joissa on osallistujia vähintään kolmesta osallistuvasta jäsenvaltiosta.
· Research, development and innovation activities consisting of shared cost transnational projects involving at least three partners from different participating Member States.
Toimet olisi kohdennettava markkinasuuntautuneeseen tutkimukseen, niiden olisi oltava kestoltaan lyhyitä tai keskipitkiä ja niissä olisi osoitettava valmiudet hyödyntää hankkeen tuloksia realistisessa aikataulussa.
The focus here will be market oriented research, of short to medium duration and capable of exploiting the project results within a realistic time frame.
· Välitys-, ohjelman edistämis- ja verkottumistoimet yhteyksien luomiseksi muihin arvoketjuun kuuluviin sidosryhmiin.
· Brokerage, programme promotion and networking activities, in order to establish contacts with all stakeholders in the value chain.
Sidosryhmiä ovat viranomaistahojen päätöksentekijät, yksityissektorin palvelujen ja vakuutusten tarjoajat sekä teollisuuden, pk-yritysten ja käyttäjien edustajat.
The stakeholders are decision makers from the public sector, private sector service and insurance providers, industry, SMEs and users representatives.
Kukin maa rahoittaa hyväksytyn ehdotuksen tehneitä kansallisia osallistujiaan.
Each country will finance their national participants whose proposals have been selected.
Kansallista rahoitusta hallinnoidaan kansallisten virastojen välityksellä, jotka myös kanavoivat erityiseltä täytäntöönpanorakenteelta tulevaa rahoitusta.
The national funding will be managed by national agencies which will also channel funding coming from the dedicated implementation structure.
Yhteisön rahoitusosuus on kiinteä prosenttimäärä julkisesta kokonaisrahoituksesta, joka saadaan osallistuvista kansallisista ohjelmista, muttei missään tapauksessa enemmän kuin 50 prosenttia valitun hankkeen osallistujan saaman julkisen rahoituksen kokonaismäärästä.
The Community contribution will represent a fixed percentage of the overall public funding from the participating national programmes, but shall in any case not exceed 50% of the total public funding of a participant in a selected project.
Yhteisön rahoitusosuus on yhteensä enintään 150 miljoonaa euroa, ja se maksetaan seitsemännen puiteohjelman talousarviosta.
The maximum total financial contribution from the Community is 150 million EURO from the budget of the 7 Framework Programme.
Esittelijä katsoo, että komission ehdotus herättää useita kysymyksiä, jotka koskevat tutkimuksen sisältöä, toimia, rahoitusta, jäsenyyttä ja saavutettavuutta.
The rapporteur considers that the Commission's proposal raises several questions in regards research contents, activities, funding, membership and accessibility.
a) Tutkimuksen sisältö
a) Research contents
Ehdotuksessa ei mainita lainkaan, mitkä ovat tärkeimmät rahoitettavat tutkimussuunnat.
The proposal does not include any indication of the main research lines it will be funding.
Siinä ei myöskään määritellä, miten vuosittaisesta työohjelmasta päätetään, vaan mainitaan vain "asianosaisten eurooppalaisten sidosryhmien kuuleminen".
Nor does it define how the annual work programme is going to be decided, other than "consultation with relevant European stakeholders".
Olisi hyödyllistä työstää tällaista työohjelmaluonnosta yksityiskohtaisemmin.
Further elaboration such a draft work programme would be useful.
Kansallisten ohjelmien yhteinen toteutus merkitsisi erilaisia tutkimuslinjoja sisältäviä kansallisia ohjelmia.
Joint implementation of national programmes would imply the existence of national programmes with different lines of research.
Ehdotus ei sisällä mitään mainintaa näiden ohjelmien yhteisistä päälinjoista tai asianomaisten kansallisten lähestymistapojen nivomisesta yhteen asetettuihin tavoitteisiin tähtääväksi johdonmukaiseksi ohjelmaksi.
No mention is made of the main common lines in these programmes or the possible articulation of relevant national approaches into a coherent programme aimed at the stated objectives.
Esittelijä on huolissaan seuraavanlaisten kysymysten sisällyttämisestä työohjelmaan:
The rapporteur is concerned about the inclusion in the work programme of issues such as:
ikääntyneiden hyväksynnän saaminen teknologialle; käyttäjien vaatimukset; saavutettavuus (etenkin maaseutualueilla), kohtuuhintaisuus niin kuluttajien kuin terveydenhuolto-organisaatioiden kannalta sekä jo olemassa olevan teknologian käyttöä haittaavat käytännön esteet.
Acceptance of technologies by the elderly; user requirements; accessibility (in particular for rural areas), affordability both for the consumer and for the health care organisations and practical barriers preventing the use of already existing technologies.
Ehdotus sisältää kahdenlaisia toimia: tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoimia sekä välitys-, ohjelman edistämis- ja verkottumistoimia.
The proposal includes two types of activities: research, development and innovation and brokerage, programme promotion and networking activities.
Kumpikaan näistä toimiryhmistä ei kuitenkaan näytä palvelevan ohjelman erittäin tärkeää tavoitetta tarjota "johdonmukainen eurooppalainen kehys yhteisten lähestymistapojen kehittämiseen ja yhteisten ratkaisujen lokalisoimisen ja mukauttamisen helpottamiseen".
However, neither would seem to address the very important aim of the programme to provide "a coherent European framework for developing common approaches and facilitating the localisation and adaptation of common solutions..."
Tällainen kehys on selvästi tärkein yhteisen ohjelman tuottama lisäarvo, mutta sen paremmin tutkimus- kuin välitystoimissa siihen ei näytetä kiinnitettävän huomiota tai yhteyttä ei ole selvästi perusteltu.
This framework is obviously the main added value of the joint programme and yet, neither the research activities nor the brokerage events seem to focus on it or the link is not clearly justified.
Esittelijä kantaa huolta puolueettomuuden/riippumattomuuden varmistamisesta ehdotusten valinnan yhteydessä sekä rahoituksen käyttämisestä todella innovatiivisiin, suurta edistysharppausta tällä alalla merkitseviin hankkeisiin eikä vain seminaarien ja esitteiden rahoittamiseen.
The rapporteur is concerned about ensuring impartiality/independence in the selection of proposals and that the funding be used for truly innovative projects which make a leap forward in this domain and not only by funding seminars and brochures.
Komission tulisi selvittää kansallisista talousarvioista tulevien varojen mahdollinen yhteensopimattomuus samoista maista tulevien valittujen ehdotusten kanssa.
The Commission should clarify possible mismatches of funds from national budgets with selected proposals from the same countries.
Lisäselvityksiä tarvitaan myös siitä, mitä ohjelman kokonaisrahoitukselle tapahtuu, jos jäsenvaltiot eivät sitoudu vuotuisiin rahoitusosuuksiin.
Further clarification is required about what would happen to the overall programme funding if MS do not commit to the funding per annum.
Ehdotuksessa ei ilmoiteta, onko jäsenvaltioiden ja teollisuuden rahoitusosuuksilla jokin vähimmäismäärä.
It is not stated whether there is a minimum contribution of the Member States and industry
Koska EU:n rahoitusosuus on kiinteämääräinen, alkuperäisillä AAL-ohjelmaan osallistuvilla jäsenvaltioilla ei näytä olevan mitään kannustetta edistää uusien jäsenien osallistumista ohjelmaan.
Given that funding from the EU is a fixed amount, there seems to be no incentive for the initial Member States participating within AAL programme to promote the participation of new members.
Ehdotettu rakenne on mutkikas ja sen puitteissa on tarkoitus perustaa järjestö, jossa on johtokunta, neuvottelukunta ja hallintohenkilöstö.
The proposal has a complex structure which involves establishing an association with a board of directors, an advisory board and administrative staff.
Tämä täytäntöönpanorakenne kykenee ottamaan vastaan rahoitusta, järjestämään ehdotuspyyntöjä sekä arvioimaan ja myöntämään rahoitusta.
This implementation structure will be able to receive funding, put out calls for proposals and evaluate and allocate funding.
Herää kysymys, kannattaisiko rakennetta yksinkertaistaa ja vähentää AAL-järjestön tasoja ja voisiko komissio itse hoitaa tarvittavat tehtävät erillisen järjestön sijasta.
The question remains whether it is feasible to simplify the structure and have fewer layers within the AAL Association and whether the work could be done directly by the Commission rather than a separate association.
Esittelijä on myös huolissaan EU:n, tärkeimmän rahoittajan, näkyvyydestä tässä rakenteessa.
The rapporteur is concerned also about the visibility of the EU, a major donor, under this structure
Koska 169 artiklan täytäntöönpanossa on menneisyydessä ollut ongelmia (kuten huono hallinto tai jäsenvaltioiden rahoitussitoumusten laiminlyönti), esittelijä katsoo myös, että ehdotuksessa tulisi osoittaa, ettei 169 artiklalle ole vaihtoehtoja.
Finally, and given that implementation of Article 169 has had problems in the past (such as poor management or funding commitments from Member States not honoured) the rapporteur considers that the proposal should prove that there are no alternatives to article 169.
Kaikilla jäsenvaltioilla tulisi olla samanlaiset mahdollisuudet saada käyttöönsä teknologiaa eli markkinoilla olevia tuotteita ja palveluja, jotta vältetään kahden kerroksen Euroopan syntyminen ja digitaalisen kuilun leveneminen.
All MS should have similar access to the technologies in terms of products and services on the market in order not to create a two tier Europe and widen the digital divide.
Myös maantieteellistä kahtiajakoa tulisi välttää, ja syrjäisillä tai maaseutualueilla asuvilla ikääntyneillä on oltava samat mahdollisuudet käyttää teknologiaa kuin taajamissa asuvilla.
There should not be a geographical divide either if elderly people in rural/peripheral areas will not have the same access to technologies as those in conglomerations.
Tuotteiden ja palvelujen käyttömahdollisuuksiin liittyen ehdotuksessa oletetaan, että tällä väestöryhmällä on suuri ostovoima, mutta todellisuudessa ikääntyneet ovat kustannustietoisia ja monien ainoa tulonlähde on eläke.
With relation to access to the products/services- the report assumes that this demographic segment has a high purchasing power, but in reality, the elderly are cost conscious and many living on pensions alone.
Näin ollen on tärkeää pitää kustannukset kohtuullisina ja tuotteet kaikkien niitä tarvitsevien saavutettavissa.
Thus, it is essential to keep costs affordable and the products accessible to all who need them.
On näyttöä siitä, että ikääntyneet ja vammaiset ovat muita suuremmassa vaarassa syrjäytyä digitaalisesta kehityksestä, ja tästä syystä on lisättävä toimia, joilla estetään ikääntyneiden syrjäytyminen työpaikalla, omassa yhteisössään ja kotona.
Evidence suggests that the elderly and the disabled are at greater risk of being digitally marginalised, therefore more needs to be done to avoid social exclusion of the elderly at work/community/homes.
Lisäksi tutkimustiedot osoittavat, että ikääntyneet ovat muita haluttomampia käyttämään ja kokeilemaan uutta teknologiaa; siksi on hyvin tärkeää, että kehitettävät tuotteet ovat helppokäyttöisiä, ja suuri osa tutkimuksesta tulisi suunnata niiden käytön yksinkertaistamiseen.
Moreover, research suggests that older people are less inclined to use/try new technologies; therefore it is very important that the products developed are easy to use and a lot of research should go into making them simple to use.
Tästä seuraa välttämättä, että kohderyhmä tulisi ottaa mukaan osallistumaan tuotteiden suunnitteluvaiheeseen.
This must mean that the target group should be included during the design and conceptual phase.
Lisäksi on tehtävä ero eri ikäryhmien tarpeiden välillä.
Finally, we need to make a distinction between the needs of different age groups.
Tutkimustulosten mukaan 65–75-vuotiailla on erilaiset tarpeet kuin 75–85-vuotiailla ja yli 85-vuotiailla.
Evidence shows that 65-75yrs have different needs to 75-85 yrs and 85+.