natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tavoitteet, jotka luetellaan tiedonannon kappaleessa 4 ja jotka ovat ehkä turhan yleisluonteisia, sekä koko kappaleen sisältö ovat jokseenkin yllättäviä, koska komissio sivuuttaa heti alussa mahdollisuuden ottaa käyttöön yhteen merkkiin perustuvan ja luonteeltaan julkisen ympäristömerkintäjärjestelmän.
Coinciding with the objectives (perhaps too generic in nature) listed in section 4 of the communication, the wording of the chapter is none the less surprising, implying that the Commission is rejecting in advance the establishment of a single, public eco-labelling scheme.
Yhteisön ympäristömerkin käyttöön ottaminen merkitsisi luonnollisestikin sitä, että toimivaltaisen viranomaisen olisi noudatettava monimutkaisempia menettelyjä, ja nostaisi epäilemättä kustannuksia.
It is clear that the establishment of a single 'Community eco-labelling scheme' would bring with it more complicated processes for the relevant authorities and also undoubtedly greater costs.
Kuitenkin yhden merkin tarjoamia etuja ei pidä sivuuttaa.
Yet the advantages of a single eco-labelling scheme must not be undervalued.
Ottaen huomioon sen, millaisia etuja tällaisen merkin saaminen toisi markkinoilla, merkki parantaisi ympäristömerkintäjärjestelmään mukaan haluavien ehdokkaiden oikeusvarmuutta, toimisi kuluttajien kannalta parempana luotettavuuden takeena, ehkäisisi eri merkkien kasvavasta määrästä johtuvaa kuluttajien lannistumista ja hämmentymistä sekä ennen kaikkea yhdistäisi järjestelmän yksiselitteisesti kestävää kehitystä koskeviin tavoitteisiin.
A Community label would bring greater legal certainty for those wishing to join the eco-labelling system, offer increased guarantees of reliability for consumers, prevent overlapping and confusion in the face of a proliferation of labels and, above all, ensure that the system is clearly associated with sustainable development and objectives.
Jako, jonka komissio on tehnyt toisen ja kolmannen vaihtoehdon välille, ei kuitenkaan ole kovin selvä: riippumatta siitä, millaisia alaa koskevat kansainväliset vaatimukset ja etenkin FAO:n asettamat vaatimukset ovat, elimestä, joka asettaa ympäristömerkin saamista koskevat vähimmäisvaatimukset, tulee järjestelmän omistaja.
On the other hand, the differentiation that the Commission makes between the second and third options is not at all clear, since according to all other international criteria, particularly those set out by the FAO, the organisation which fixes the minimum requirements for accession to an eco-labelling scheme must in fact take ownership of that system.
Koska komissio varaa kolmannessa vaihtoehdossa itselleen vastuun määritellä nämä vaatimukset, ympäristömerkinnästä tulee näin julkinen järjestelmä, aivan kuten toisessakin vaihtoehdossa, vaikkakaan jälkimmäisessä vaihtoehdossa ei taatakaan yhden merkin käyttöä.
Given that in the third option it is the Commission that is responsible for fixing those requirements, this automatically converts the eco-labelling scheme into a public system, as laid out in the second option, although it would not guarantee the existence of a single eco-labelling scheme.
Sitä paitsi järjestelmän hallinta voi olla niin julkisten kuin yksityistenkin yksiköiden tehtävä, olipa järjestelmän omistaja julkinen tai yksityinen.
Moreover, it is the system's management that may fall to either public or private bodies, whether the ownership of the system is public or private.
Käytössä voisi siis olla erilaisia ympäristömerkintäjärjestelmiä, joihin sovellettaisiin samaa sääntelykehystä, mitä komissio tuntuu haluavan.
We could therefore find ourselves in a situation where several eco-labelling schemes exist side by side, as appears to be the wish of the Commission, yet all of them would be subject to the same regulatory framework.
Näin ollen on tärkeää ennen kaikkea laatia edellä mainitut vähimmäisvaatimukset, perustaa järjestelmän valvontajärjestelmä ja taata sekä avoimuus että ympäristöä säästävän tuotantoketjun toteutuminen.
The important thing, therefore, is to fix the aforementioned minimum requirements, the supervision of the system and its transparency, as well as to guarantee the chain of custody.
Se, kuinka rajoittavia nämä vaatimukset ovat, vaikuttaa siihen, kuinka avoin, riippumaton, varma ja syrjimätön käyttöön otetusta sääntelyjärjestelmästä tulee.
Depending on whether these requirements are more or less stringent, they will then give rise to a regulatory system that is also more or less transparent, independent, secure and free from discrimination.
ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunna N LAUSUNTO
OPINIONOF THE COMMITTEE ON THE ENVIRONMENT, PUBLIC HEALTH AND FOOD SAFETY
keskustelun käynnistämisestä yhteisön suhtautumisesta kalastustuotteiden ympäristömerkkijärjestelmien kehittämiseen
on launching a debate on a Community approach towards eco-labelling schemes for fisheries products
Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta pyytää asiasta vastaavaa kalatalousvaliokuntaa sisällyttämään seuraavat ehdotukset päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Fisheries, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
– kalasaaliiden minimisointiin,
- minimising by-catches,
– kalasaaliiden sääntelyyn kestävän enimmäistuoton periaatteen mukaisesti,
- catches regulated on the basis of the 'maximum sustainable yield' principle,
9. katsoo, että tällainen menettely olisi kehitettävä Euroopan tasolla alan toimijoita kuullen ja tietyt olennaiset edellytykset, kuten avoimuus, helppous, edullinen toteutettavuus ja uskottavuus, taaten;
Considers, therefore, that such a procedure should be developed at European level in consultation with sector stakeholders and in observance of a number of essential conditions such as transparency, accessibility, availability at low cost and credibility;
13. suosittaa, että järjestelmään liittyminen on vapaaehtoista, ja ehdottaa luomaan kannustimia yritysten, varsinkin pk-yritysten ja pienimuotoisen kalastuksen harjoittajien, osallistumiseksi luotuun järjestelmään;
Recommends that participation in the system should be on a voluntary basis and suggests that there should be incentives to encourage companies, particularly SMEs, and non-industrial fishermen to participate in the system put in place;
Joulukuussa 1997 komissio otti ensimmäistä kertaa esille, että olisi käytävä keskustelua syrjimättömistä ja vapaaehtoisista ympäristömerkkijärjestelmistä.
In December 1997, the Commission first addressed the need to discuss non-discriminatory, voluntary eco-labelling schemes.
Vuonna 2002 se hyväksyi yhteisön toimintasuunnitelman ympäristönsuojelua koskevien vaatimusten sisällyttämiseksi yhteiseen kalastuspolitiikkaan ja ilmoitti aikovansa käynnistää keskustelun kalastustuotteiden ympäristömerkeistä.
In 2002, it adopted a Community Action Plan to integrate environmental protection requirements into the Common Fisheries Policy and announced its intention to launch a debate on the eco-labelling of fisheries products.
Komissio julkaisi 29. kesäkuuta 2005 tiedonannon "Keskustelun käynnistäminen yhteisön suhtautumisesta kalastustuotteiden ympäristömerkkijärjestelmän kehittämiseen".
On 29 June 2005, the European Commission presented its Communication launching a debate on a Community approach towards eco-labelling schemes for fisheries products.
Yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksen johdosta on keskusteltava ympäristömerkkijärjestelmien käyttöönotosta, sillä näin voidaan ottaa paremmin huomioon ympäristönsuojelunäkökohdat kalastuksen alalla.
The recent reform of the Common Fisheries Policy makes it necessary to discuss the issue of the introduction of eco-labelling schemes as a means of better integrating environmental protection concerns into the fisheries sector.
Komission tavoitteisiin kuuluu tukea kestävää kalastusta, suojella riittävässä määrin meren ekosysteemiä, luoda yhdenmukaistettu ympäristömerkkijärjestelmä sekä antaa avoimesti ja objektiivisesti tietoja kuluttajille.
Among its objectives, the Commission aims to promote sustainable fisheries and an adequate level of protection of the marine eco-system, a harmonised approach to eco-labelling schemes and transparent and objective information for consumers.
Komissio tarkastelee kolmea vaihtoehtoa:
The Commission considers three options:
Ei toteuteta mitään toimia ja annetaan vapaus kehittää ympäristömerkkijärjestelmiä markkinoilla, ilman julkisen vallan asioihin puuttumista ja valvontaa.
Non-action and freedom to develop eco-labelling schemes on the market, without any intervention and control from the public sector.
Luodaan yhteisön yhtenäinen ympäristömerkkijärjestelmä kaloille ja kalastustuotteille
Create a single Community eco-labelling scheme for fish and fisheries products.
Laaditaan vapaaehtoisia ympäristömerkkijärjestelmiä koskevat vähimmäisvaatimukset
Establishing minimum requirements for voluntary eco-labelling schemes.
Tiedonannossa komissio kannattaa selkeästi kolmatta vaihtoehtoa.
In its Communication, the Commission clearly favours Option 3.
Esittelijä haluaa kuitenkin ilmaista huolestumisensa tästä vaihtoehdosta, joka ei ole riittävä, jos halutaan saavuttaa komission määrittelemät kunnianhimoiset tavoitteet.
However, the draftswoman wants to express her concerns about this option which would not be sufficient if it aims to achieve the ambitious objectives defined by the Commission.
Laatimalla vapaaehtoisia ympäristömerkkijärjestelmiä koskevia vähimmäisvaatimuksia säänneltäisiin vain nykyistä tilannetta ja estettäisiin harhaanjohtavien sertifikaattien käyttöönotto.
The single establishment of minimum requirements for voluntary eco-labelling schemes would only regulate the current situation and prevent the emergence of misleading certifications.
Näin ei välitettäisi selkeää viestiä, jonka avulla sekä kuluttajat että tuottajat tiedostaisivat asian.
It would not send a clear message able to stimulate awareness to both consumers and producers.
Jos ympäristömerkkien määrä lisääntyy huomattavasti, on vaarana, että heikennetään ympäristömerkin vaikutusta
Moreover, a proliferation of labels risks weakening the role an eco-label can play.
Muun muassa näistä syistä esittelijä kannattaa yhteisön yhtenäisen ympäristömerkkijärjestelmän luomista kunnianhimoisin tavoittein.
These are some of the reasons why the draftswoman is in favour of the creation of a single Community eco-labelling scheme with ambitious criteria.
Kun otetaan huomioon tiedonannossa määritellyt tavoitteet ja asianomaisten tahojen osallistuminen, komission olisi luotava avoin, käyttökelpoinen ja luotettava ympäristömerkkijärjestelmä.
In the light of the objectives defined in the Communication and with the involvement of the stakeholders, the Commission should establish a transparent, accessible and credible eco-labelling system.
Komission olisi varmistettava, ettei ympäristömerkki toimi kaupan esteenä.
The Commission must ensure that this label does not act as a barrier to trade.
Tästä johtuen kyseisen merkin on oltava täysin yhdenmukainen ympäristömerkkijärjestelmiä koskevien kansainvälisten suuntaviivojen kanssa FAO:n hyväksymien vaatimusten mukaisesti ja perustua FAO:n vastuullisen kalastuksen toimintasääntöihin
Therefore, such a label has to be fully coherent with the international guidelines for eco-labelling schemes, as agreed by the FAO and based on its Code of Conduct for Responsible Fisheries
Tällaisessa järjestelmässä on otettava erityisesti huomioon selkeä tiedonvälitys kuluttajille, jotta voitaisiin varmistaa merkinnän mahdollisimman tehokkaat vaikutukset.
In any such scheme, the importance of clear communication to the consumer must be of particular consideration in order to ensure the greatest possible impact of the label.
Lyhyesti sanottuna merkinnän avulla on saatava aikaan konkreettisia tuloksia EU:n vesillä olevien kalavarojen kestävyyden suojaamiseksi ja lisäämiseksi.
Ultimately, the label must generate concrete results in terms of protecting and enhancing the sustainability of fish stocks in EU waters.
Keskustelun käynnistäminen yhteisön suhtautumisesta kalastustuotteiden ympäristömerkkijärjestelmien kehittämiseen
Launching a debate on a Community approach towards eco-labelling schemes for fisheries products
Johannes Blokland, John Bowis, Hiltrud Breyer, Dorette Corbey, Chris Davies, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jillian Evans, Matthias Groote, Gyula Hegyi, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija‑Riitta Korhola, Urszula Krupa, Riitta Myller, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Carl Schlyter, Richard Seeber, Jonas Sjöstedt, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Anja Weisgerber, Åsa Westlund
Johannes Blokland, John Bowis, Hiltrud Breyer, Dorette Corbey, Chris Davies, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Jillian Evans, Matthias Groote, Gyula Hegyi, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa, Riitta Myller, Vittorio Prodi, Frédérique Ries, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Carl Schlyter, Richard Seeber, Jonas Sjöstedt, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Anja Weisgerber and Åsa Westlund.
Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Miroslav Mikolášik, Claude Turmes, Glenis Willmott
Dariusz Maciej Grabowski, Vasco Graça Moura, Miroslav Mikolášik, Claude Turmes and Glenis Willmott.
Keskustelun käynnistäminen yhteisön suhtautumisesta kalastustuotteiden ympäristömerkkijärjestelmän kehittämiseen
Launching a debate on a Community approach towards eco-labelling schemes for fisheries products
neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan sosiaalirahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1784/1999 kumoamisesta
on the Council common position for adopting a regulation of the European Parliament and of the Council on the European Social Fund and repealing Regulation (EC) No 1784/1999
– ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (9060/4/2006 – C6‑0188/2006 ),
– having regard to the Council common position (9060/4/2006 – C6‑0188/2006 ),
Hyväksytyt tekstit, 6.7.2005, P6_TA(2005)0281 . komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle ( KOM(2004)0493 )
Texts Adopted, 6.7.2005, P6_TA(2005)0281 . on the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2004)0493 )
Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä. ,
OJ not yet published. ,
– ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn ( A6‑0220/2006 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0220/2006 ),
Neuvoston yhteinen kanta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan sosiaalirahastosta ja asetuksen (EY) N:o 1784/1999 kumoamisesta
Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on the European Social Fund and repealing Regulation (EC) No 1784/1999
Equitable Life Assurance Society -yhtiön kriisistä
on the crisis of the Equitable Life Assurance Society
– ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 193 artiklan,
- having regard to Article 193 of the EC Treaty,
– ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 6 päivänä maaliskuuta 1995 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksen 95/167/EY, Euratom, EHTY
- having regard to Decision 95/167/EC, Euratom, ECSC of the European Parliament, the Council and the Commission of 19 April 1995 on the detailed provisions governing the exercise of the European Parliament's right of inquiry
EYVL L 113, 19.5.1995, s. 2. ,
OJ L 113, 19.5.1995, p.2. ,
– ottaa huomioon tutkintavaliokunnan asettamisesta tutkimaan Equitable Life Assurance Society -yhtiön kriisiä 18 päivänä tammikuuta 2006 tekemänsä päätöksen
- having regard to its decision of 18 January 2006 on setting up a Committee of Inquiry into the crisis of the Equitable life Assurance Society
Hyväksytyt tekstit , P6_TA(2006)0011 . ,
Texts adopted, P6_TA(2006)0011 ,
– ottaa huomioon työjärjestyksen 176 artiklan,
- having regard Rule 176 of its Rules of Procedure,
– ottaa huomioon Equitable Life Assurance Society -yhtiön kriisiä käsittelevän tutkintavaliokunnan väliaikaisen mietinnön ( A6-0221/2006 ),
- having regard to the interim report of the Committee of Inquiry into the crisis of the Equitable Life Assurance Society ( A6-0221/2006 ),
A. ottaa huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 193 artikla on oikeusperusta väliaikaisen tutkintavaliokunnan asettamiselle tutkimaan epäilyjä yhteisön oikeutta sovellettaessa tapahtuneesta rikkomuksesta tai epäkohdasta; katsoo, että tämä on olennainen osa parlamentin valvontavaltaa,
A. whereas Article 193 of the EC Treaty provides a legal basis for the establishment by the Parliament of a temporary Committee of Inquiry to investigate alleged contraventions or maladministration in the implementation of Community law; whereas this constitutes an important element of the Parliament's supervisory powers,
B. ottaa huomioon, että tutkintavaliokunnan erityistehtävänä on tutkia nykyistä yhteisön lainsäädäntöä ja sitä, miten komissio tai jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön kyseistä lainsäädäntöä, ja ottaa huomioon, että tutkintavaliokunnan valtuudet sekä yhteisön primaari- ja sekundaarilainsäädäntö rajoittavat tutkintaa,
B. whereas the particular nature of a Committee of Inquiry is to look at the existing body of Community legislation and the way it has been implemented, either by the Commission or by the Member States and whereas the scope of the inquiry is limited by the mandate of the Committee of Inquiry as well as by primary and secondary Community law,
C. ottaa huomioon, että parlamentti päätti 18. tammikuuta 2006 pidetyssä täysistunnossa perustaa puheenjohtajakokouksen ehdotuksen perusteella tutkintavaliokunnan tutkimaan Equitable Life Assurance Society -yhtiön kriisiä, ja että kyseinen tutkintavaliokunta tutkii suurta joukkoa asiaan liittyviä kysymyksiä ja tekee asian kannalta tarpeellisiksi katsomiaan ehdotuksia,
C. whereas on the basis of a proposal by the Conference of Presidents, the Parliament decided at its plenary session on 18 January 2006 to set up a Committee of Inquiry to look into the crisis of Equitable Life Assurance Society, and that the Committee of Inquiry would investigate a large series of related issues and would make any proposals that it deemed necessary in the matter,
D. ottaa huomioon, että tutkintavaliokunnan luonne estää sitä esittämästä mitään päätelmiä tutkimuksistaan ennen kuin se katsoo, että se on täyttänyt tehtävänsä; katsoo siksi, että ei ole mahdollista eikä myöskään toivottavaa, että tutkintavaliokunta esittää huomioitaan vastuualueeseensa kuuluvista eri kysymyksistä näin varhaisessa vaiheessa työtään,
D. whereas the nature of a Committee of Inquiry prevents it from advancing any conclusions arising out of its investigations before it considers that its mandate has been fulfilled; whereas, therefore, it is neither possible nor desirable for the Committee of Inquiry to submit any observations on the various aspects of its mandate at this early stage of its work,
E. ottaa huomioon, että tutkintavaliokunta on laatinut työasiakirjan, jossa esitellään valiokunnan rakenteellinen lähestymistapa kysymykseen ja jossa laaditaan selvät suunnat toimille ja tutkinnalle,
E. whereas the Committee of Inquiry has approved a working document setting out a structured approach and establishing clear lines of action and investigation,
F. ottaa huomioon, että tutkintavaliokunta on teettänyt asiantuntijabudjetistaan rahoitettuja ulkoisia tutkimuksia työasiakirjassa määritellyistä kolmesta ensimmäisestä tutkimuskohteesta ja odottaa tällä hetkellä tutkimusten tuloksia,
F. whereas the Committee of Inquiry has commissioned external studies under its expertise budget concerning the first three lines of investigation identified in the working document, and is currently awaiting the results,
G. katsoo, että tutkintavaliokunnan käsittelemillä aiheilla on yleistä merkitystä, sillä ne koskevat myös muita kysymyksiä kuin suoraan vararikosta kärsineiden Euroopan kansalaisten erityisiä huolenaiheita, erityisesti sisämarkkinoiden riittävää toimintaa vakuutustuotteiden osalta, yhteisön lainsäädännön asianmukaista täytäntöönpanoa ja kansalaisten käytössä olevien oikeussuojamenettelyjen riittävyyttä varsinkin rajatylittävissä tapauksissa, joissa asiaa käsittelevä sääntelijä toimii kansallisen valvonnan alaisena,
G. whereas the issues dealt with by the Committee of Inquiry have a general significance that goes beyond the particular concerns of the European citizens who are directly affected, in particular as regards the adequate functioning of the internal market for insurance products, the correct implementation of Community law and the adequacy of redress mechanisms available to citizens, in particular in cross-border situations where the regulator concerned is under home-country control,
H. katsoo, että tutkintavaliokunnan käsittelemillä kysymyksillä voi olla yleistä merkitystä Solvenssi II -hankkeen kannalta ja etenkin liittyen mahdollisiin tuleviin määräyksiin säännöistä, jotka koskevat vakuutusyritysten varoja ja vastuita, varojen ja vastuiden välistä suhdetta, jälleenvakuutusjärjestelyitä sekä kirjanpidon ja vakuutusmatemaattisen menettelyn vaikutuksia,
H. whereas the issues dealt with by the Committee of Inquiry may have a general significance for the Solvency II project, in particular for possible future provisions on the rules governing the assets and liabilities of insurance undertakings, matching assets to liabilities, reinsurance arrangements, and the implications of accounting and actuarial policies,
I. katsoo, että tutkintavaliokunnan olisi otettava huomioon Yhdistyneessä kuningaskunnassa jo tehdyt tutkimukset, erityisesti Lord Penrosen tekemät tutkimukset, ja että sen olisi otettava täysimääräisesti huomioon meneillään olevat tutkimukset, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin oikeusasiamiehen tutkimus,
I. whereas the Committee of Inquiry should take into account the investigations already undertaken in the United Kingdom, especially those carried out by Lord Penrose, and should give full consideration to the investigations that are ongoing, such as that of the UK Parliamentary Ombudsman,
J. katsoo, että tutkintavaliokunnan tähän mennessä toimittamat ja tutkimat suulliset ja kirjalliset todisteet vahvistavat, että kaikkia kysymyksiä, jotka sisältyvät parlamentin 18. tammikuuta 2006 antamaan päätökseen kuuluvaan valiokunnan valtuutukseen, on tutkittava edelleen ja että niistä on tehtävä tarvittavia ehdotuksia,
J. whereas the oral and written evidence submitted and examined by the Committee of Inquiry to date confirms the need to investigate further all the points contained in its mandate by the Parliament in its Decision of 18 January 2006, and to make the necessary proposals,
5. vaatii jäsenvaltioiden sääntely- ja valvontaelimiä ja erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin ja Saksan tällaisia elimiä avustamaan tutkintavaliokuntaa sen tehtävissä ja etenkin antamaan tietoja näiden viranomaisten välisen tietojen vaihdon ja yhteistyön toiminnasta;
Requires the regulatory and supervisory bodies of the Member States, in particular those of the United Kingdom, Ireland and Germany, to assist the Committee of Inquiry in its tasks and, in particular, to give evidence on the functioning of the exchange of information and cooperation between these authorities;
I. YHTEENVETO TOIMIVALTUUKSISTA
I. SUMMARY OF THE MANDATE
Euroopan parlamentti päätti 18. tammikuuta 2006
On 18 January 2006, the European Parliament decided