natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lisätukea voidaan kuitenkin antaa, jos esiin nousee uusia politiikan tarpeita, jotka liittyvät esimerkiksi EU:n politiikkojen kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointiin, Kioton kokouksen jälkeisten ilmastonmuutostoimien seurantaan ja uusiin ympäristöalan toimiin esimerkiksi meriliikennepolitiikan, -standardien ja ‑määräysten alalla.
However, additional support may be provided to new policy needs that emerge, for example relating to sustainability impact assessments of EU policies; the follow up of the post-Kyoto action on Climate Change; and new environmental policies such as in maritime policy, standards and regulations .
Lisätukea voidaan kuitenkin antaa, jos esiin nousee uusia politiikan tarpeita, jotka liittyvät esimerkiksi EU:n politiikkojen kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointiin, Kioton kokouksen jälkeisten ilmastonmuutostoimien seurantaan ja uusiin ympäristöalan toimiin.
However, additional support may be provided to new policy needs that emerge, for example relating to sustainability impact assessments of EU policies; the follow up of the post-Kyoto action on Climate Change; and new environmental policies (deletion) .
Meriliikennealan mainitseminen tässä yhteydessä on liian yksityiskohtaista ja voi johtaa sekaannuksiin.
The reference to maritime policy is too specific in this context and could cause confusion.
Jos meriliikenne mainitaan, tekstiin pitäisi tehdä pitkä luettelo tarkistuksia muiden alojen lisäämiseksi.
If the maritime sector is referred to, a long list of amendments would be needed in order to include other sectors as well.
Liite I, I Yhteistyö, Aihealueet, 8.
Annex I, Part I, Cooperation, Themes, 8.
Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet, Toimet, 3 kohta
Socio-Economic Sciences and the Humanities, Activities, third title
• Keskeiset yhteiskunnalliset kehityssuuntaukset ja niiden seuraukset: tarkastelukohteita ovat: demografiset muutokset, kuten väestön ikääntyminen ja muuttoliike; elämäntavat, työ, perhe, sukupuolikysymykset, terveys ja elämänlaatu; rikollisuus; liiketoiminnan rooli yhteiskunnan ja väestön monimuotoisuuden kannalta, kulttuurinen vuorovaikutus sekä perusoikeuksien suojaan ja rasismin ja suvaitsemattomuuden torjuntaan liittyvät kysymykset.
Major trends in society and their implications : such as demographic change including ageing and migration; lifestyles, work, families, gender issues, health and quality of life; criminality; the role of business in society and population diversity, cultural interactions and issues related to protection of fundamental rights and the fight against racism and intolerance.
• Keskeiset yhteiskunnalliset kehityssuuntaukset ja niiden seuraukset: tarkastelukohteita ovat: demografiset muutokset, kuten väestön ikääntyminen ja muuttoliike; kaupungistuminen ja maaseudun kehitys, elämäntavat, työ, perhe, sukupuolikysymykset, terveys ja elämänlaatu; rikollisuus; liiketoiminnan rooli yhteiskunnan ja väestön monimuotoisuuden kannalta, kulttuurinen vuorovaikutus sekä perusoikeuksien suojaan ja rasismin ja suvaitsemattomuuden torjuntaan liittyvät kysymykset.
Major trends in society and their implications : such as demographic change including ageing and migration , urbanisation and rural development ; lifestyles, work, families, gender issues, health and quality of life; criminality; the role of business in society and population diversity, cultural interactions and issues related to protection of fundamental rights and the fight against racism and intolerance.
Yhteiskunnan nykyisiin kehityssuuntiin kuuluu maaseutualueiden sijainnin ja roolin muuttuminen.
One of the current trends in society is the changing place and role of rural areas.
Maaseudun kehityksessä on otettava huomioon sosiaaliset, taloudelliset ja demografiset haasteet.
Rural development has to face with various social, economic and demographical challenges.
Tarvitaan lisää tutkimusta niiden sosiaalisista vaikutuksista sekä välineistä, joilla niihin voidaan vastata tehokkaasti.
We need more research on their social implications and on tools that may meet them effectively.
Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013)
Proposal for a European Parliament and Council decision concerning the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013)
Euroopan parlamentti on aina pitänyt tieteellistä tutkimusta yhtenä yhteisen kalastuspolitiikan prioriteeteista sekä perustavana tekijänä merellisten varojen rationaalisessa hyväksikäytössä ja yhteisön laivaston asianmukaisessa hallinnoinnissa.
Parliament has always considered scientific research to be one of the priorities of the common fisheries policy, being fundamental to the rational exploitation of marine resources and the proper management of the Community fleet.
Parlamentti on antanut 17. tammikuuta 2002 päätöslauselman komission vihreästä kirjasta yhteisen kalastuspolitiikan tulevaisuudesta
Parliament's resolution of 17 January 2002 on the Commission Green Paper on the future of the common fisheries policy
EYVL C 271 E, 7.11.2002, s. 401. , joka käsittää päälinjat, joiden on innoitettava unionin toiminnan uudistamista tällä alalla.
OJ C 271 E, 7.11.2002, p.
Päätöslauselmassa parlamentti katsoi, että kalavarojen tilaa koskevien luotettavien tietojen saaminen on kalavesien järkevälle hoidolle välttämätön tekijä.
401. , which set out the main ideas which were to inspire the reform of EU activities in this sector, considered the availability of reliable data on the state of resources to be vital for rational fisheries management.
Tämän vuoksi päätöslauselmassa pyydetään sijoittamaan enemmän varoja tieteelliseen tutkimukseen, mikä mahdollistaa tietojen saamisen meriympäristön ja meren ekosysteemien mahdollisuuksista – eikä ainoastaan kalastuksen ja vesiviljelyn edun kannalta vaan myös muiden niinkin tärkeiden tekijöiden kuin saastumisen, ilmastonmuutoksen ja luonnon riskitekijöiden, biologisen monimuotoisuuden, terveyden ja farmakologian alalla tapahtuneen edistyksen, ihmisten ja eläinten ravinnon sekä rannikkoalueiden käytön järjestämisen kannalta.
Accordingly, that resolution called for greater investment in scientific research so as to gain a picture of the full potential offered by the marine environment and marine ecosystems, not only in the interests of fisheries and aquaculture but also in the light of other key phenomena such as pollution, climate change and natural hazards, the conservation of biodiversity, progress in the areas of health and pharmacology, food for human consumption and animal feedingstuffs and the planned development of coastal areas.
Tässä Euroopan parlamentin edelleen ajankohtaisessa päätöslauselmassa vihreästä kirjasta pahoiteltiin, että kalastusta ja merentutkimusta ei ole otettu erityisesti huomioon kuudennessa puiteohjelmassa, vaan ne on hajotettu eri ohjelmiin ja tavoitteisiin, ja pyydettiin, että jatkossa kalastusta ja merentutkimusta kohdellaan yhdessä ja yhtenäisellä tavalla yhteisön tutkimus- ja kehitysohjelmissa.
Parliament's resolution on the Green Paper, which is still topical today, expressed regret that fisheries and marine sciences were not given specific treatment, instead being scattered among various programmes and objectives, and called for them to be dealt with en bloc and in a homogeneous way in Community R&D programmes.
Myös meren tieteellinen tutkimus näyttää huolestuttavan komissiota.
Scientific marine research also appears to figure among the Commission's concerns.
Näin ilmoitti komissaari Borg kalatalousvaliokunnan kokouksessa pitämässään puheessa komissaarien kuulemisissa todetessaan yksiselitteisesti, että tieteellisen perustan parantaminen on seitsemännen puiteohjelman yksi prioriteetti.
This became clear in Commissioner Borg's appearance before the Committee on Fisheries within the framework of the hearings of Commissioners, when he explicitly stated that improving the scientific basis would be a priority in the VIIth framework programme.
Tutkimuksen puiteohjelmat
Research framework programmes
Yhteisön toimielinten hyvistä aikomuksista huolimatta merentutkimuksen rahoituksen kehittyminen eri puiteohjelmissa on ollut hämmentävää.
Despite the good intentions of the Community institutions, the development of marine research in the successive framework programmes (FPs) is disappointing.
Neljänteen ja viidenteen puiteohjelmaan otettiin mukaan sovelletun merentutkimuksen alalla erityisiä kalastuksen ja vesiviljelyn ohjelmia (FAIR), joille oli varattu 130 ja 150 miljoonaa euroa.
The IVth and Vth FPs included specific programmes for fisheries and aquaculture (FAIR) intended for the applied marine research sector, with funding of EUR 130 and 150 million respectively.
Kuudennessa puiteohjelmassa ohjelmille osoitetut varat vähenevät dramaattisesti 60 miljoonaan euroon, jotka oli varattu kahdeksannelle ensisijaiselle aihealueelle (kalastuspolitiikka) ja vähäisessä määrin ensisijaisille aihealueille 5 ja 6 (elintarvikkeet ja ympäristö).
In the VIth FP the amount of funding was drastically reduced to EUR 60 million, which was allocated to priority 8 (Fisheries policy) and marginally to priorities 5 and 6 (Food and the Environment).
Komission ehdotuksessa, johon sisältyy Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösehdotus, ei tarkastella erityisalana kalastusta eikä vesiviljelyä.
The Commission proposal containing the proposal for a decision of the European Parliament and the Council on the VIIth FP does not devote a specific thematic area to either fisheries or aquaculture.
Siinä viitataan ainoastaan aihealueeseen 2 "Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia", joka kaukaisesti ja laajasti tulkittuna voisi kattaa kalastuksen tutkimuksen.
The only reference is to thematic area (b), 'Food, agriculture and biotechnology', which might cover fisheries research, but only distantly and if interpreted in the wider sense.
Sama koskee aihealuetta 6 "Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos)", jonka pitäisi sisältää selvästi merellisten varojen tutkimus ja rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito.
The same applies to thematic area (f), 'Environment (including climate change)', where explicit reference should be made to research on marine resources and the integral management of coastal areas.
Merta koskevassa tieteellisessä tutkimuksessa on asetettava etusijalle paitsi varojen tilaa koskevien tietojen saamiseen suunnattu tutkimus myös kalastuksen hoidon määrittelevät taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat, jotka ovat olennaisen tärkeitä kalastuksen hallinnoinnissa.
Scientific marine research must not give priority only to research aimed at establishing the state of stocks; the economic and social aspects which determine fisheries management are crucial elements.
Ajankohtana, jolloin monien kaupallisten lajien hoito- tai elvyttämistoimia koskevien monivuotisten suunnitelmien käyttöönotto näyttää todennäköiseltä, on tärkeää tietää vaikutukset, joita saaliiden vähentämistä ja biomassan tason määrittämistä koskevilla eri skenaarioilla voi olla paikalliseen ja alueelliseen talouteen, työllisyyteen ja kaavoitukseen siten, ettei vaikeuteta kalastuksesta erittäin riippuvaisten alueiden yhdennettyä kehitystä.
At a time when it appears foreseeable that multiannual management or recovery plans will be introduced for a large number of commercial species, it is vital to ascertain what implications the various scenarios for catch reductions and the setting of biomass levels will have for the local and regional economy, employment and regional planning, so as to avoid hampering the integral development of coastal areas which depend heavily on fishing.
Laadukas tieteellinen tieto ei voi muuta kuin auttaa ymmärtämään rannikkoyhteisöille toisinaan tuskallisia päätöksiä, joita yhteisön toimielimet tekevät.
High-quality scientific information plays a key role in making it easier to understand the decisions taken by the Community institutions, decisions which are sometimes painful for coastal communities.
Näyttää myöskin tarpeelliselta tukea kalastuksen alan kansainvälisiä tieteellisiä järjestöjä, niin kansainvälistä merentutkimusneuvostoa (ICES) kuin alueellisista kalastusjärjestöistä riippuvaisia tahoja, edistämällä tieteiden välistä tieteellistä tutkimusta, joka käsittää biologian, ekologian, talouden ja yhteiskuntatieteet.
It also appears necessary to support international scientific bodies working in the field of fisheries, both the ICES and bodies linked to regional fisheries organisations, promoting interdisciplinary scientific research encompassing biology, ecology, economics and social sciences.
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi kalastuksen ja meriympäristön tutkimuksen alalle tarvitaan omaa rahoituskehystä, joka on tarpeellinen tae tutkimuksen toteuttamiseksi.
Achieving these objectives requires a specific financial framework devoted to research in the field of fisheries and the marine environment, which is a necessary guarantee that such research will be carried out.
Ilman riittävää rahoitusta olevat politiikat jäävät usein pelkäksi hyvän tahdon ilmauksiksi.
Policies with no adequate budget rarely amount to more than declarations of good intentions.
Uuden yhteisen kalastuspolitiikan toteuttaminen edellyttää meriympäristön tutkimuksen laajaa vahvistamista, niin biologisten ja ekologian kuin sosioekonomisten näkökohtienkin alalla, koska vastuullista kalastusta koskevat hoitosuunnitelmat johtavat yhteisön laivastoa koskeviin rajoituksiin, joilla on suuret vaikutuksen unionin rannikkoväestöön.
The implementation of the new common fisheries policy requires an across-the-board expansion of research into the marine environment, covering both biological and ecological aspects and the socio-economic aspects, since management plans for responsible fishing entail restrictions for the Community fleet which have wide-ranging consequences for coastal communities in the Union.
Kalatalousalan kohtelu seitsemännessä puiteohjelmassa on vastoin yhteisön ja jäsenvaltioiden korkeimpien auktoriteettien lausuntoja uuden YKP:n toteuttamista koskevista prioriteeteista ja se on taantuva, jos vertaamme sitä aikaisempaan kohteluun.
The treatment given to the fisheries sector in the VIIth framework programme contradicts the declarations made by the highest Community authorities and the Member States concerning the priorities for the implementation of the new CFP and represents a backward step by comparison with the previous programmes.
Merentutkimuksen rahoitusta on vähennetty vähitellen virallisista lausunnoista huolimatta.
The budget allocation for marine research has been steadily shrinking, despite the official declarations.
Seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan ei sisälly kalastuksen, vesiviljelyn ja meriympäristön tutkimusta erityisissä ohjelmissa, minkä vuoksi ei ole mitään takeita, että tutkimusta voidaan toteuttaa tehokkaasti.
Research into fisheries, aquaculture and the marine environment is not covered in specific programmes in the VIIth Community research framework programme, which means that there is no guarantee that such research can actually be carried out.
Yhteisen kalastuspolitiikan kehittämiseksi ja täydelliseksi tehokkuudeksi sovelletun tutkimuksen ja perustutkimuksen aloilla tarvitaan erityisiä ohjelmia, joille osoitetaan riittävästi varoja.
If the common fisheries policy is to be properly implemented and fully effective, specific applied and basic research programmes are needed, with adequate funding.
Tämän vuoksi on välttämätöntä, että seitsemänteen puiteohjelmaan sisällytetään jakoperuste, jolla rahoitus taataan.
To this end, it is essential that the VIIth framework programme should include an allocation key which will guarantee funding.
Kalatalousvaliokunta pyytää asiasta vastaavaa teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokuntaa sisällyttämään mietintöönsä seuraavat tarkistukset:
The Committee on Fisheries calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
2 artiklan 2 kohdan b alakohta
Article 2, paragraph 2, point b
(b) Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia
(b) Food, Agriculture and Biotechnology;
(b) Elintarvikkeet, maatalous , kalatalous ja bioteknologia
(b) Food, Agriculture , Fisheries and Biotechnology;
2 artiklan 2 kohdan b a alakohta (uusi)
Article 2, paragraph 2, point b a (new)
(b a) Kalatalous ja valtamerten kestävä käyttö
(ba) Fisheries and sustainable exploitation of the oceans;
Tässä uudessa puiteohjelmassa on annettava keskeinen rooli kalatalousalalle, koska ala on tällä hetkellä vaikeuksissa, ja valtamerten suojelulle, joka on unionin strateginen painopistealue.
Fisheries, owing to its current weak position, and the preservation of the oceans, as a strategic priority for the EU, should play a key part in this new framework programme.
Koska puiteohjelman lähestymistapa ei ole riittävän monialainen, on perusteltua sisällyttää siihen tavoite, jossa suoraan mainitaan kalatalous ja valtameret.
An objective should therefore be included which deals directly with the theme of fisheries and the oceans, rather than this topic being addressed merely as part of a horizontal approach.
Liite I, osa I, Yhteistyö, 3 kohdan 2 alakohta
Annex I, 'Cooperation', point 2
(2) Elintarvikkeet, maatalous , kalatalous ja bioteknologia
(2) Food, Agriculture , Fisheries and Biotechnology;
Liite I, osa I, Yhteistyö, 2 a kohta (uusi)
Annex I, 'Cooperation', point 2 a (new)
(2 a) Kalatalous ja valtamerten kestävä käyttö
(2a) Fisheries and sustainable exploitation of the oceans;
Liite I, osa I, Aihealueet, 2 kohta, Tavoite
Annex I, 'Themes', point 2, 'Objective'
Liite I, osa I, Aihealueet, 2 kohta, Lähtökohdat, 1 kappale
Annex I, 'Themes', point 2, 'Rationale', paragraph 1
Biologisten resurssien (mikro-organismien, kasvien ja eläinten) ja maa- ja merivarojen kestävään hoitoon, tuotantoon ja käyttöön kohdistuva tutkimus ja innovointi muodostaa perustan uusille, kestävän kehityksen mahdollistaville, ekotehokkaille ja kilpailukykyisille tuotteille maataloudessa, kalataloudessa, elintarvikkeiden tuotannossa, terveydenhoidossa, metsäteollisuudessa sekä näihin liittyvillä aloilla.
Innovations and advancement of knowledge in the sustainable management, production and use of terrestrial and aquatic biological resources (micro-organism, plants, animals), will provide the basis for new, sustainable, eco-efficient and competitive products for agriculture, fisheries, food, health, forest based and related industries.
Liite I, osa I, Aihealueet, 2 kohta, Lähtökohdat, 3 kappale
Annex I, 'Themes', point 2, 'Rationale', paragraph 3
Tutkimus tarjoaa lisäksi tietopohjaa seuraavien tueksi : yhteinen maatalouspolitiikka, maatalous- ja kauppakysymykset, elintarvikelainsäädäntö, eläinten terveyttä, hyvinvointia ja tautien valvontaa koskevat yhteisön normit ja yhteisen kalatalouspolitiikan uudistus, jonka tarkoituksena on taata kalastuksen ja vesiviljelyn kestävä kehitys , merestä peräisin olevien elintarvikkeiden turvallisuus ja ympäristön korjaaminen .
The research will also provide the knowledge base needed to support : the Common Agricultural Policy; agriculture and trade issues; food safety regulations; Community animal health, disease control and welfare standards; and the Common Fisheries Policy reform aiming to provide sustainable development of fishing and aquaculture , the safety of seafood products and environmental remediation .
Mahdollistava tutkimus, mukaan luettuina omiikka-teknologiat (esim. genomiikka, proteomiikka ja metabolomiikka), systeemibiologia ja konvergoituvat tekniikat mikro-organismeihin, kasveihin ja eläimiin liittyen, mukaan luettuna niiden biodiversiteetin hyödyntäminen; viljelykasvien ja tuotantojärjestelmien parantaminen, mukaan luettuina luomuviljely ja biologinen vesiviljely , laatutuotanto-ohjelmat ja muuntogeenisten organismien vaikutukset; kestävä, kilpailukykyinen ja monitoimintoinen maa- ja metsätalous; maaseudun ja rannikkoalueiden kehittäminen; eläinten hyvinvointi, jalostus ja tuotanto; kasvien terveys; kestävä ja kilpailukykyinen kalatalous ja vesiviljely; eläinten tartuntataudit, mukaan luettuina zoonoosit; eläinjätteen turvallinen hävittäminen; elävien vesiluonnonvarojen suojelu, hoito ja hyödyntäminen, poliittisten päätöksentekijöiden ja muiden maatalouden ja maaseudun sekä kalatalouden kehittämisen toimijoiden tarvitsemien välineiden kehittäminen (maisemasuunnittelu, maankäytön suunnittelu , merellisten varojen ja rannikkoalueiden käyttö ja hoito jne.)
Sustainable production and management of biological resources from land, forest, and aquatic environments: Enabling research, including 'omics' technologies, such as genomics, proteomics, metabolomics, systems biology and converging technologies for micro-organisms, plants and animals, including exploitation of their biodiversity; improved crops and production systems, including organic farming and aquaculture , quality production schemes and GMO impacts; sustainable, competitive and multifunctional agriculture, and forestry; rural and coastal zone development; animal welfare, breeding and production; plant health; sustainable and competitive fisheries and aquaculture; infectious diseases in animals, including zoonoses; safe disposal of animal waste; conservation, management and exploitation of living aquatic resources, developing the tools needed by policy makers and other actors in agriculture , rural development and fisheries (landscape, land management practices , management of marine resources, etc.).
Liite I, osa I, Aihealueet, 2 kohta, Toimet, 2 luetelmakohta
Annex I, 'Themes', point 2, 'Activities', paragraph 2
Elintarvikkeiden ja rehujen kuluttajapoliittiset, yhteiskunnalliset, teolliset ja terveydelliset näkökohdat, mukaan luettuina behavioristiset ja kognitiiviset tieteet; ravinto, ruokavalioon liittyvät sairaudet ja häiriöt, muun muassa lihavuus; innovatiiviset elintarvikkeiden ja rehujen prosessointitekniikat, mukaan luettuina pakkaukset; elintarvikkeiden, juomien ja rehujen kemiallisen ja mikrobiologisen laadun ja turvallisuuden parantaminen; elintarvikeketjun eheys ja valvonta; elintarvikkeiden ja rehujen maa- ja merituotantoketjuihin kohdistuvat ja niiden tuottamat ympäristövaikutukset; kokonaiselintarvikeketjun käsite (total food chain), mukaan luettuina kalat ja äyriäiset; jäljitettävyys.
“Fork to table, sea to plate ”: Food, including sea products, health and well being: Consumer, societal, industrial and health aspects of food and feed, including behavioural and cognitive sciences; nutrition, diet related diseases and disorders, including obesity; innovative food and feed processing technologies (including packaging); improved quality and safety, both chemical and microbiological, of food, beverage and feed; integrity (and control) of the food chain; environmental impacts on and of terrestrial and aquatic food/feed chains; total food chain concept (including seafood); traceability.
Liite I, osa I, Aihealueet, 2. kohta, Toimet, 3 luetelmakohta
Annex I, 'Themes', point 2, 'Activities', paragraph 3
Paremmat viljelykasvit, raaka-aineet, merituotteet ja biomassa (myös merten biologiset resurssit) energia- ja ympäristötarkoituksiin sekä runsaasti lisäarvoa sisältäviin tuotteisiin, kuten materiaaleihin ja kemikaaleihin, mukaan luettuina uudet viljelyjärjestelmät, bioprosessit ja ”biojalostamot” (bio-refinery); biokatalyysi; metsätalouden ja ­teollisuuden tuotteet ja prosessit; ympäristön korjaaminen ja puhtaampi prosessointi.
Life sciences and biotechnology for sustainable non-food products and processes: Improved crops, feed-stocks, marine products and biomass (including marine resources) for energy, environment, and high added value products such as materials and chemicals, including novel farming systems, bio-processes and bio-refinery concepts; bio-catalysis; forestry and forest based products and processes; environmental remediation and cleaner processing.