natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja erityisesti sen artiklan, jossa jokaista henkilöä ja yhteiskunnan elintä kehotetaan osallistumaan ihmisoikeuksien yleismaailmallisen noudattamisen takaamiseen, vuoden 1966 kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, vuoden 1966 taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan yleissopimuksen, vuoden 1979 yleissopimuksen kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamisesta, vuoden 1994 luonnoksen Yhdistyneiden Kansakuntien julistukseksi alkuperäiskansojen oikeuksista sekä vuoden 1989 Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen lapsen oikeuksista,
– having regard to the United Nations Universal Declaration of Human Rights and in particular its article where every individual and every organ of society is called upon to play its part in securing universal observance of human rights, the 1966 International Covenant on Civil and Political Rights, the 1966 Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, the 1979 Convention of the Elimination of All Forms of Discrimination Against Women, the 1994 Draft United Nations Declaration on the Rights of Indigenous Peoples, 1989 UN Convention on the Rights of the Child,
– ottaa huomioon lahjonnan vastaisen OECD:n yleissopimuksen vuodelta 1997,
– having regard to the OECD Anti-Bribery Convention (1997),
– ottaa huomioon vuonna 1997 perustetun Global Reporting Initiative -aloitteen
– having regard to the Global Reporting Initiative (GRI) incepted in 1997
www.globalreporting.org ja 5. lokakuuta 2006 julkaistut G3:n kestävän kehityksen raportointia koskevat päivitetyt suuntaviivat,
www.globalreporting.org , and the updated G3 Sustainability Reporting Guidelines, released on 5 October 2006,
– ottaa huomioon syyskuussa 2000 käynnistetyn Yhdistyneiden Kansakuntien Global Compact -aloitteen,
– having regard to the United Nations Global Compact launched in September 2000,
– ottaa huomioon yhteiskuntavastuuta edistävän YK:n Global Compact -aloitteesta ja yhteiskuntavastuun raportointia koskevasta GRI-aloitteesta (Global Reporting Initiative) vastaavien tahojen 9. lokakuuta 2006 antaman ilmoituksen keskinäisen "strategisen liittouman" muodostamisesta,
- having regard to the announcement on 9 October 2006 by the UN Global Compact and the Global Reporting Initiative that they have formed a "strategic alliance",
– ottaa huomioon joulukuussa 2003 annetun ehdotuksen Yhdistyneiden Kansakuntien normeiksi monikansallisten yritysten ja muiden liikeyritysten vastuista ihmisoikeuksien alalla,
– having regard to the Draft UN Norms on the Responsibilities of Transnational Corporations and Other Business Enterprises with Regard to Human Rights (December 2003),
– ottaa huomioon vuonna 2002 Johannesburgissa järjestetyn kestävää kehitystä koskeneen Yhdistyneiden Kansakuntien maailman huippukokouksen, erityisesti kehotuksen hallitustenvälisiin aloitteisiin yritysten yhteiskuntavastuun alalla, sekä 3. joulukuuta 2002 annetut neuvoston päätelmät huippukokouksen seurannasta,
– having regard to the outcome of the 2002 UN World Summit on Sustainable Development in Johannesburg, in particular the call for intergovernmental initiatives on the question of corporate accountability and the Council conclusions of 3 December 2002 on the follow-up to the Summit,
– ottaa huomioon 10. elokuuta 2005 annetun Global Compact -ryhmän työskentelyä koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin raportin ”Kohti maailmanlaajuisia kumppanuuksia – tehostettu yhteistyö Yhdistyneiden Kansakuntien ja kaikkien asianosaisten kumppaneiden välillä, erityisesti yksityisellä sektorilla” (05-45706 (E) 020905),
– having regard to the UN Secretary General's report about the work of the Global Compact Group "Towards global partnerships - Enhanced cooperation between the United Nations and all relevant partners, in particular the private sector", 10 August 2005 (05-45706 (E) 020905),
– ottaa huomioon yrityksiä ja ihmisoikeuksia käsittelevän Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin erityisedustajan nimittämisen, tämän 22. helmikuuta 2006 antaman väliraportin (E/CN.4/2006/97) sekä erityisedustajan Bangkokissa 26.–27. kesäkuuta 2006 ja Johannesburgissa 27.–28. maaliskuuta 2006 käymät alueelliset neuvottelut,
– having regard to the appointment of a Special Representative of the United Nations Secretary-General for Business and Human Rights, to his interim report of 22 February 2006 (E/CN.4/2006/97), and the regional consultations he held in Bangkok in June 26-27, 2006 and Johannesburg in 27-28 March 2006,
– ottaa huomioon 15. tammikuuta 1999 antamansa päätöslauselman
– having regard to its resolution of 15 January 1999 on EU standards for European Enterprises operating in developing countries: towards a European Code of Conduct
EUVL C 104, 14.4.1999, s. 180.
OJ C 104, 14.4.1999, p.
EU:n normeista eurooppalaisille kehitysmaissa toimiville yrityksille: kohti eurooppalaisia menettelysääntöjä, jossa suositellaan eurooppalaisen seurantafoorumin tukeman eurooppalaisten yritysten menettelysääntöjen mallin luomista,
180. , recommending the creation of a European Model Code of Conduct supported by a European Monitoring Platform,
– ottaa huomioon vuoden 1968 Brysselin yleissopimuksen sellaisena kuin se on konsolidoituna tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla 22. joulukuuta 2000 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 44/2001
– having regard to the 1968 Brussels Convention as consolidated in Council Regulation (EC) No 44/2001 of 22 December 2000 on jurisdiction and the recognition and enforcement of judgements in civil and commercial matters
– ottaa huomioon organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) 19. maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 761/2001
– having regard to Regulation (EC) No 761/2001 of the European Parliament and of the Council of 19 March 2001 allowing voluntary participation by organisations in a Community eco-management and audit scheme (EMAS)
– ottaa huomioon yritysten sosiaalista vastuuta koskevan vihreän kirjan seurannasta 3. joulukuuta 2001 annetun neuvoston päätöslauselman
– having regard to the Council Resolution of 3 December 2001 on the follow-up to the Green Paper on corporate social responsibility
– ottaa huomioon 30. toukokuuta 2002 antamansa päätöslauselman
– having regard to its resolution of 30 May 2002 on the Commission Green Paper on promoting a European framework for corporate social responsibility
– ottaa huomioon 13. toukokuuta 2003 antamansa päätöslauselman
– having regard to its resolution of 13 May 2003 concerning Corporate Social Responsibility: A business contribution to Sustainable Development
– ottaa huomioon 30. toukokuuta 2001 annetun komission suosituksen
– having regard to the Commission Recommendation of 30 May 2001 on the recognition, measurement and disclosure of environmental issues in the annual accounts and annual reports of companies (notified under document number C(2001)1495)
– ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2002 antamansa päätöslauselman
– having regard to its resolution of 4 July 2002 on the Commission Communication to the Council, the European Parliament and the Economic and Social Committee entitled "Promoting Core Labour Standards and Improving Social Governance in the context of Globalisation"
– ottaa huomioon yritysten sosiaalisesta vastuusta 6. helmikuuta 2003 annetun neuvoston päätöslauselman
– having regard to the Council Resolution of 6 February 2003 on corporate social responsibility
– ottaa huomioon johtamisesta ja kehityksestä annetun komission tiedonannon ( KOM(2003)0615 ),
– having regard to the Commission Communication "Governance and development" ( COM(2003)0615 ),
– ottaa huomioon yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden, pankkien ja muiden rahoituslaitosten sekä vakuutusyritysten tilinpäätöksistä ja konsolidoiduista tilinpäätöksistä 18. kesäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/51/EY
– having regard to Directive 2003/51/EC of the European Parliament and of the Council on the annual consolidated accounts of certain types of companies, banks and other financial institutions and insurance undertakings
– ottaa huomioon julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31. maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY
– having regard to Directive 2004/18/EC of the European Parliament and of the Council on the coordination of procedures for the award of public works contracts, public supply contracts and public service contracts
– ottaa huomioon yritysten yhteiskuntavastuuta käsittelevän sidosryhmäfoorumin 29. kesäkuuta 2004 antaman loppuraportin ja suositukset, myös suosituksen nro 7 oikeiden oikeudellisten puitteiden saavuttamiseen tähtäävistä tukitoimista,
– having regard to the final report and recommendations of the European Multi Stakeholder Forum on CSR of 29 June 2004, including recommendation 7 supporting action to achieve the right legal framework,
– ottaa huomioon komission tiedonannon globalisaation sosiaalisesta ulottuvuudesta – etujen laajempaa jakautumista edistävät EU:n poliittiset linjaukset ( KOM(2004)0383 ),
– having regard to the Commission Communication "The Social Dimension of Globalisation - the EU's policy contribution on extending the benefits to all" ( COM(2004)0383 ),
– ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2005 antamansa päätöslauselman
– having regard to its resolution of 5 July 2005 on exploitation and child labour in developing countries
– ottaa huomioon komission tiedonannon kestävän kehityksen strategian uudelleentarkastelusta – toimintaohjelma ( KOM(2005)0658 ) ja neuvoston 9. heinäkuuta 2006 hyväksymän kestävää kehitystä koskevan Euroopan unionin uusitun strategian,
– having regard to the Commission Communication on the review of the Sustainable Development Strategy - A platform for action ( COM(2005)0658 ), and the renewed EU Sustainable Development Strategy adopted by Council on 9 July 2006,
– ottaa huomioon komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin 20. joulukuuta 2005 allekirjoittaman kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen,
– having regard to the European Consensus on Development, signed by the Commission, Council and European Parliament on 20 December 2005,
– ottaa huomioon 1. tammikuuta 2006 voimaan tulleen uuden yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP+), jonka perusteella yhä useammille tuotteille myönnetään tullivapaa pääsy markkinoille tai tariffivähennys ja johon sisältyy myös uusi kannuste haavoittuville maille, joilla on erityisiä kauppaan, talouteen tai kehitykseen liittyviä tarpeita,
– having regard to the new General System of Preferences (GSP+), in force since 1 January 2006 which grants duty-free access or a tariff reduction for an increased number of products and also includes a new incentive for vulnerable countries faced with specific trade, financial or development needs,
– ottaa huomioon komission tiedonannon ”Ihmisarvoista työtä kaikille - Yhteisön osallistuminen ihmisarvoisen työn toimintaohjelman maailmanlaajuiseen täytäntöönpanoon” ( KOM(2006)0249 ),
– having regard to the Commission Communication "Promoting decent work for all - the EU contribution to the implementation of the decent work agenda in the world" ( COM(2006)0249 ),
– ottaa huomioon 3. toukokuuta 2006 annetun vihreän kirjan Euroopan avoimuusaloitteesta,
– having regard to the Green Paper on the European Transparency Initiative, 3 May 2006,
– ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman
– having regard to its resolution of 6 July 2006 on Fair Trade and Development
Hyväksytyt tekstit , 6.7.2006, P6_TA(2006)0320 . reilusta kaupasta ja kehityksestä,
Texts Adopted , 6.7.2006, P6_TA(2006)0320 . ,
– ottaa huomioon Euroopan parlamentin 5. lokakuuta 2006 järjestämän kuulemisen aiheesta ”Yritysten yhteiskuntavastuu – onko olemassa eurooppalaista lähestymistapaa?”,
– having regard to the Hearing "Corporate Social Responsibility - is there a European approach?" organised by the European Parliament on 5 October 2006,
– ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot ( A6-0471/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0471/2006 ),
A. katsoo, että yritykset eivät voi korvata julkisia viranomaisia, jos ne epäonnistuvat sosiaalisten ja ympäristönormien noudattamisen valvonnassa,
A. whereas companies cannot be a substitute for public authorities when the latter fail to exercise control over compliance with social and environmental standards,
Yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva keskustelu EU:ssa
The EU debate on CSR
Yritysten yhteiskuntavastuu ja kilpailukyky
The link between CSR and competitiveness
Direktiivi muutettuna direktiivillä 2002/73/EY (EYVL L 269, 5.10.2002, s. 15). ;
Directive amended by Directive 2002/73/EC (OJ L 269, 5.10.2002, p.
29. suosittaa, että komissio laajentaa yli 1000 työntekijän yritysten johtajien vastuuta siten, että johtajilla on velvollisuus minimoida yritysten kaikki haitalliset yhteiskunnalliset ja ympäristövaikutukset;
Recommends that the Commission extends the responsibility of directors of companies with more than 1000 employees to encompass the duty for the directors themselves to minimise any harmful social and environmental impact of companies' activities;
31. tukee kansainvälisen ympäristömerkintäorganisaation ISEALin hyviä käytäntöjä; pitää ISEALia johtavana esimerkkinä olemassa olevien merkintäaloitteiden välisen yhteistyön edistämisestä uusien kansallisten tai eurooppalaisten sosiaalisten merkkien luomisen sijasta;
Supports the Code of Good Practice of the International Social and Environmental Accreditation and Labelling Alliance, as a leading example of promoting collaboration between existing labelling initiatives, in preference to the creation of new social labels at the national or European level;
36. toteaa, että kuluttajilla on merkittävä osuus vastuullista tuotantoa ja vastuullista yritystoimintaa koskevien kannustimien luomisessa; uskoo kuitenkin nykytilanteen olevan hämärän kuluttajille erilaisten kansallisten tuotestandardien ja tuotemerkintäjärjestelmien kirjavuuden vuoksi, mikä on omiaan kyseenalaistamaan olemassa olevien sosiaalisten tuotemerkintöjen merkityksen; kiinnittää huomiota myös siihen, että samaan aikaan yrityksille koituu huomattavia kustannuksia monien eri kansallisten vaatimusten ja standardien noudattamisesta; toteaa lisäksi, että erityisesti pienille maille on kallista perustaa sosiaalisten tuotemerkintöjen valvomiseen tarkoitettuja mekanismeja;
Points out that consumers play an important part when it is a question of creating incentives for responsible production and responsible business practice; however, believes that the situation is at present impenetrable for consumers on account of confusion between the different national product standards and product labelling schemes, all of which is helping to undermine the existing social product labels; draws attention to the fact that, at the same time, considerable costs are incurred by companies when switching between many different national requirements and standards; also points out that it is expensive to set up monitoring mechanisms to oversee social product labelling, particularly for smaller countries;
Parempi sääntely ja yritysten yhteiskuntavastuu
Better Regulation and CSR
Yritysten yhteiskuntavastuun sisällyttäminen EU:n politiikkaan ja ohjelmiin
Mainstreaming CSR in EU policies and programmes
65. kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan ja edistämään Kansainvälisen työjärjestön ILO:n perusnormien noudattamista osana yritysten sosiaalista vastuuta kaikissa näiden toiminnoissa;
Calls on the Member States and Commission to support and promote respect for the core standards of the International Labour Organization (ILO) as a factor in the corporate social responsibility (CSR) of undertakings in the areas in which they operate;
Yritysten yhteiskuntavastuu tarkoittaa sitä, että yritys ottaa enemmän suoraa vastuuta yhteiskuntaa ja ympäristöä koskevan vaikutuksensa hallinnoinnista ja että se on suuremmassa vastuussa paitsi työntekijöille ja heidän ammattiyhdistyksilleen, myös laajemmille sidosryhmille, kuten investoijille, kuluttajille, paikallisille yhteisöille sekä ympäristöjärjestöille ja muille kiinnostuneille ryhmille.
Corporate Social Responsibility represents business taking more direct responsibility for managing its social and environmental impact, becoming more openly accountable not simply to employees and their trade unions, but also to wider 'stakeholders' including investors, consumers, local communities, environmental and other interest groups.
Myös toimijat yritysmaailmassa ja sen ulkopuolella ovat ottaneet esille yritysten yhteiskuntavastuun, kun ne ovat käsitelleet suoria keinoja puuttua haasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen, sosiaaliseen syrjäytymiseen ja maailmassa esiintyvään köyhyyteen, jotka aiheuttavat yhä enemmän huolta tällä talouden globalisaation aikakaudella.
The rise of CSR can be seen as a response to scandals over the past two decades, involving mainly American corporations, as well as a direct response from within and outside the business community to engage directly in meeting challenges such as climate change, social exclusion and world poverty that have become of increasing concern in an era of economic globalisation.
Tämä on kolmas Euroopan parlamentin mietintö ja päätöslauselma, jonka olen esittelijänä laatinut tästä aiheesta vuoden 1999 jälkeen.
As Rapporteur, this is the third European Parliament report and resolution I have drafted on this subject since 1999.
Tukijoiden ja arvostelijoiden joukossa on muutamia tahoja, jotka katsovat yritysten yhteiskuntavastuun pohjimmiltaan suhdetoiminnan välineeksi, jolla kartetaan tai vaikeutetaan sitä, että liiketoiminnassa otettaisiin vastuuta yhteiskuntaa tai ympäristöä koskevista ongelmista.
Amongst supporters and critics, there remain some who see CSR as essentially a public relations tool to evade or obstruct business responsibility for social or environmental problems.
Lisäksi liiketoimintaympäristössä on useita toimijoita, jotka soveltavat yritysten yhteiskuntavastuuta, mutta jotka eivät koe omakseen ammattikieltä ja järjestelmää, jotka liittyvät tähän jo teollisuuden alaksi muodostuneeseen aiheeseen.
In addition there are many in the business community who practise CSR, but who do not relate to the jargon and apparatus associated with what has become an industry in its own right.
Yritysten yhteiskuntavastuu on kuitenkin osoittanut, että se ei ole pelkkä villitys tai muotivirtaus, sillä liiketoiminnan ja politiikan tärkeimmät toimijat ovat tunnustaneet velvollisuutemme kehittää vastuuta edelleen.
Nevertheless CSR has proved it is neither a fad nor a fashion, with both business and political leaders recognising our own responsibility to move it forward.
EU otti ensimmäistä kertaa osaa yritysten yhteiskuntavastuusta käytävään keskusteluun, kun komissio pyysi 1990-luvun puolessa välissä yrityksiä auttamaan sosiaalisen syrjäytymisen torjumisessa ja kun Euroopan parlamentti antoi vuonna 1999 päätöslauselman, jossa pyydettiin laatimaan sitovat menettelysäännöt EU:ssa toimivien yritysten ympäristöä ja työtä koskevien oikeuksien ja ihmisoikeuksien noudattamisen sääntelemiseksi ympäri maailman.
The EU response to the CSR debate emanated from the Commission's call to business to help combat social exclusion in the mid 1990s, the European Parliament resolution of 1999 calling for a binding code of conduct to govern EU companies' environmental, labour and human rights compliance worldwide, together with the 2000 call of EU Heads of State for businesses to support CSR as part of the Lisbon Agenda.
Näiden prosessien avulla onnistuttiin edistämään EU:n laajuista keskustelua yritysten yhteiskuntavastuusta, mutta niillä ei enimmäkseen osattu puuttua siihen, mitä EU voisi itse tehdä keskustelun arvon lisäämiseksi.
These processes succeeded in fostering an EU-wide debate on CSR, but largely failed to address what the EU could itself do to 'add value' to the debate, or to take concrete actions to promote responsible business.
Komissio päätti lopulta jättäytyä pois keskustelusta ja laati tiedonannon, jossa tuetaan vahvasti sääntelynvastaista toimintatapaa.
The Commission ultimately decided to opt-out from the debate, producing a Communication firmly backing an anti-regulation approach.
Yritysten yhteiskuntavastuusta vastaava komission keskeinen virkamies on ilmeisesti siirretty toisiin työtehtäviin, kenties tämän uuden ”yhteisymmärryksen” tieltä.
The key Commission official responsible for CSR appears to have been moved from his job, perhaps to make way for this new 'consensus'.
Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestöltä (UNICE) vuotaneessa muistiossa tiedonantoa kuvataan todelliseksi menestykseksi, koska ”muille sidosryhmille tehdyillä myönnytyksillä ei ole todellista vaikutusta”.
A leaked memo from the European employers organisation UNICE described the Communication as a "true success" because "concessions to other stakeholders... will have no real impact".
Euroopan parlamentin on siis tehtävä strategisia päätöksiä laatiessaan vastaustaan tiedonantoon.
The European Parliament therefore has some strategic choices to make in determining its response to the Communication.
Vaikka olisikin helppoa tuomita koko prosessi, tuomitsemisen myötä EU luultavasti vain vetäytyisi koko yritysten yhteiskuntavastuusta käytävän keskustelun ulkopuolelle.
Although it would be easy to damn the entire process, this would probably lead the EU to retreat from the CSR debate altogether, so how can it be made to work?
Olisi myös otettava opiksi sidosryhmäfoorumin menettelyissä esiintyneistä ongelmista, sillä foorumin olisi voitava tutkia ja keskustella säädöksinä annetuista vastauksista vapaaehtoisuuteen perustuvan lähestymistavan ja pakollisuuteen perustuvan lähestymistavan välisen kahtiajaon korjaamiseksi.
Lessons should also be learnt from the procedural difficulties of the Multistakeholder Forum, and it should be able to research and dialogue regulatory responses in order to 'depolarize' the debate between voluntary and mandatory approaches.
Komission olisi otettava täysimääräisesti osaa molempien osapuolten keskusteluihin, ja kaikkien toimijoiden olisi uutena tavoitteena pyrittävä antamaan suosituksia EU:n politiikassa ja ohjelmissa toteutettaviksi erityistoimiksi, joilla yritysten yhteiskuntavastuun eri näkökohtia voitaisiin panna täytäntöön.
The Commission should become a full participant in both sets of discussions, and a new focus for all actors should be recommendations for specific actions within EU policies and programmes to implement the different aspects of CSR.
Olisi hyödynnettävä mahdollisuutta tukea yritysten ja muiden tahojen edunvalvojien pakollisia vaatimuksia EU:n päätöksenteossa, jotta osoitettaisiin Euroopan parlamentin sitoutuminen syrjimättömään, tasapainoiseen ja avoimeen keskusteluun.
The opportunity should be used to back mandatory requirements for corporate and other lobbyists in EU policy-making, to demonstrate our Parliament's commitment to inclusive, balanced and transparent debate.