natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vuonna 2030 EU:ssa on 18 miljoonaa nuorta vähemmän kuin nykyään, ja vuonna 2050 asukasmäärä on 60 miljoonaa henkeä vähemmän kuin tällä hetkellä.
In 2030, the EU will have 18 million young people less than today; in 2050, there will be 60 million less inhabitants than today.
Vuosina 2005–2030 yli 65-vuotiaiden osuus väestöstä kohoaa 52,3 prosenttiin (+40 miljoonaa), kun taas 15–64-vuotiaiden osuus väestöstä laskee 6,8 prosentilla (‑21 miljoonaa).
Between 2005 and 2030, the number of persons above 65 years of age will rise to 52,3% of the population (+40 million), whereas the group of persons between 15 and 64 years will decrease by 6,8% (- 21 million).
Työelämään osallistumattomien (nuoret, vanhat ja muut huollettavat henkilöt) ja työikäisten ihmisten välinen suhde kohoaa vuoden 2005 49 prosentista 66 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä.
The ratio between inactive persons (young, old and other dependent persons) and persons in the working age will rise from 49% in 2005 to 66% in 2030.
Tämä kehitys selittyy kahdella tekijällä.
This development is the result of two factors.
Ensimmäinen tekijä on odotettavissa olevan eliniän piteneminen.
The first one is the rise in life expectancy.
Naisten keskimääräinen odotettavissa oleva elinikä on vuodesta 1960 pidentynyt viidellä vuodella ja miesten lähes neljällä vuodella 60 vuoden odotettavaan elinikään verrattuna.
Since 1960, average life expectancy at 60 has risen five years for women and nearly four years for men.
Tämän seurauksena yli 80-vuotiaiden osuus väestöstä kasvaa 180 prosentilla vuoteen 2050 mennessä.
As a result, the number of persons over the age of 80 will increase by 180% by 2050.
Toinen tekijä on laskeva syntyvyys.
The second factor is the decreasing birth rate.
Syntyvyysarvot ovat laskeneet Euroopassa huomattavasti viimeisten vuosikymmenien aikana.
Fertility rates in Europe have declined considerably in recent decades.
Kun väestömäärän pitämiseen nykyisellään jokaisen naisen olisi tällä hetkellä saatava vähintään 2,1 lasta, EU:n alueella asuvat naiset saivat vuonna 2003 keskimäärin 1,48 lasta.
Whereas the minimum birthrate necessary to maintain the population at its present level is 2,1 children per woman, in 2003 women in the EU had on average 1,48 children.
Kyseiset kehityskulut vaikuttavat merkittävästi hyvinvointiin ja sukupolvien välisiin suhteisiin.
These developments have major consequences for prosperity and for the relations between the generations.
Myös globalisaation eri ulottuvuudet ja teknologinen vallankumous ovat haasteena eurooppalaiselle järjestelmälle, sillä niiden seurauksena yritysten on taloudellisesti kannattavaa ja helpompaa sijoittaa toimintaansa alhaisen palkkatason maihin, jotka saattavat olla kehittymättömämpiä työ-, kuluttajan- ja ympäristönsuojelun suhteen.
Further challenges to the European system are various facets of globalisation and the technological revolution, which make it easier and financially attractive for companies to relocate to low wage countries, which may be less developed with regard to labour, consumer and environmental protections.
Globalisaation ansiosta jotkin jäsenvaltiot ovat saavuttaneet kiinnostavia talouskasvulukuja, mikä auttaa vähentämään köyhyyttä maailmanlaajuisesti.
Due to globalization, some Member States have been shown interesting economic growth ratio, which contributes positively to reduce poverty at global level.
Joidenkin jäsenvaltioiden on kuitenkin ollut vaikeampaa sopeutua uuteen tilanteeseen, mikä on hämmentänyt kansalaisia entisestään erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa työttömyysaste on erittäin korkea, mutta myös niissä jäsenvaltioissa, joissa siirtotyöläisiä ja heidän perheitään ei ole onnistuttu sopeuttamaan yhteiskuntaan.
However, some others Member States have been experiencing difficulties in adapting themselves to this new reality, which has deepened the citizens' sense of disorientation, particularly in those Member States whose jobless levels are very high, and also in those states where integration of migrant workers and their families has also failed.
Edellä mainituista ja useista muista syistä eurooppalaisen sosiaalimallin uudistaminen on nyt keskeinen puheenaihe Euroopassa.
For these and many other reasons the reform of the European social model is, today, at the heart of the debate in Europe.
Väestörakenteen muutokset (ikääntyminen, laskeva syntyvyys, odotettavissa olevan eliniän pidentyminen), teknologinen kehittyminen, globalisaatio, uusien teollisuusvaltioiden esiinnousu ja edellä mainittujen vaikutus julkisiin menoihin vaativat pikaista sosiaalijärjestelmien uudistamista, jotta voitaisiin varmistaa, että ne edistävät tuottavuutta yhteiskunnassa.
Demographic changes (ageing, declining birth rates, longer life expectancy), technological developments, globalization, the emergence of new industrial economies and the resulting pressures on public expenditure necessitate an urgent reform of the social systems to ensure they play a productive role in our economy.
Paljon kysytty uudistus on vaikutukseltaan laaja-alainen: se vaikuttaa lainsäädäntöön, talousarvioihin, julkiseen hallintoon ja työsuhdeasioihin.
The scope for this much-needed reform is a broad one: it has an impact on legislation, on budgets, on public administration and on industrial relations.
EU:n sosiaalimalli ei vastoin joidenkin mielipidettä ole EU:n suurin ongelma.
Contrary to the view of some the EU Social Model is not the main EU problem.
Ongelmana on enemminkin se, että taloudellisia uudistuksia tehdään vastahankaisesti.
The problem is more a question of the high level of reluctance demonstrated in making economic reforms.
Euroopan unioni voi vaikuttaa uudistukseen yhdentämällä entisestään sisämarkkinoita, jotka tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia EU:n kansalaisille sekä kasvulle ja hyvinvoinnille.
The EU can contribute to the necessary reform through a further integration of the internal market, which creates tremendous opportunities for EU citizens and for growth and prosperity.
Lissabonin strategialla pyrittiin vastaamaan tarpeeseen uudistaa sosiaali- ja markkinajärjestelmiä kokonaisvaltaisesti ja integroidusti, jotta Euroopasta voitaisiin luoda osaamisen alue, joka voisi vastata kyseisiin haasteisiin.
The Lisbon Strategy sought to address the need for comprehensive and integrated social and market reforms in order to create a Europe of Excellence, which would be up to these challenges.
Myöhemmin, joulukuussa 2001, myös Laekenin julistuksessa tunnustettiin, että Eurooppa olisi "saatava uudelleen käyntiin", koska tilanne maailmassa oli muuttunut.
Later, in December 2001, the Laeken Declaration also clearly recognised the imperative for a "relaunch" of Europe in the context of the new global order.
Euroopan sosiaalinen ulottuvuus korostuu molemmissa päätöksissä, joissa sitä pidetään perusedellytyksenä sille, että kansalaiset tukevat Euroopan unionia yleisesti.
In both decisions the social dimension of Europe is seen as fundamental to citizens' support for the European Union project.
Vaikka perustuslaki on tähän mennessä ratifioitu 15 jäsenvaltiossa, se on hylätty kansanäänestyksen perusteella kahdessa jäsenvaltiossa.
While at this time the Constitution has been ratified in 15 Member States, it has been rejected by referendum in two.
Siitä, miksi Ranska ja Alankomaat hylkäsivät perustuslain, on keskusteltu paljon, mutta on selvää, että unionin päämäärät sisältävä johdanto, I osassa ilmaistut arvot ja tavoitteet sekä II osan perusoikeuskirja kuvastavat hyvin kansalaisten omaa tunnetta siitä, että he ovat eurooppalaisia.
There has been much debate about the reasons for its rejection in France and Holland, but what is clear is that the Preamble, setting out the ambitions for the Union, the values and objectives in Part I, and the Charter of Fundamental Rights in Part II, largely reflect citizens' deeply held sense of self-definition as Europeans.
Mietintöluonnoksessa myös kuvaillaan selkeästi eurooppalaisen sosiaalimallin taustalla olevia seikkoja ja keskitytään siihen, miten kyseisiä seikkoja voitaisiin edistää 2000–luvun alussa osana toimia, joilla pyritään vastaamaan Euroopan kansalaisten omaa mannertaan ja oikeudenmukaista maailmaa koskeviin odotuksiin.
This draft Report on Europe's Social Model for the Future takes the forgoing context as its starting point and outlines the concept of the European Social Model, and also how we can advance the concept in the early years of the 21st century as part of the process of meeting the ambitions of Europeans for our continent, and for world justice.
On kuitenkin korostettava, että uudistuksella ei pitäisi pyrkiä luopumaan eurooppalaisen mallin saavutuksista, vaan sitä pitäisi hyödyntää perusarvojen säilyttämiseen varmistamalla eurooppalaisen mallin kestävyys.
Your co-rapporteurs emphasis that this reform should not be about giving up the achievements of the European model but rather about retaining the fundamental values by securing the sustainability of the European model.
Mallin kestävyys riippuu sekä kasvua ja työpaikkoja varten laaditun strategian menestyksestä että itse malliin tehtävistä uudistuksista.
The sustainability of the model depends both on the success of the strategy for growth and jobs, and on reforms to the model itself.
Uudistuksen ja kestävyyden perustana on dynaaminen, innovointiin suuntautunut ja liiketoiminnan kannalta suotuisa ympäristö, jossa kunnioitetaan työn ja vapaa-ajan välistä tasapainoa ja tunnustetaan ihmisten turvallisuudenkaipuu nopeasti muuttuvassa yhteiskunnassa.
The basis for reform and sustainability is a dynamic, innovation-oriented and business-friendly environment, which respects work-life balance and recognises the need people have for security in a rapidly changing society.
On pidettävä mielessä, että Euroopan kilpailukyky ja sosiaalimalli eivät ole toistensa vastakohtia, vaan ennemminkin riippuvat toisistaan.
We should bear in mind that Europe's competitiveness and social model are not opposites, but rather interdependent.
Uudistamisohjelman olisi perustuttava siihen periaatteeseen, että asianmukaisesti suunniteltu sosiaalipolitiikka vaikuttaa myönteisesti myös talouskasvuun ja hyvinvointiin.
The modernisation agenda should be based on the principle that social policy, if properly designed, is a productive factor of economic growth and prosperity.
Jäsenvaltioiden olisikin pantava laajamittaisesti täytäntöön uudistuksen suunnitelmaksi asetettua Lissabonin strategiaa.
Therefore, the Member States should comprehensively implement the Lisbon strategy, which is the road map for the reform.
Tarvittaviin toimiin olisi ryhdyttävä pikaisesti, jotta Euroopan kilpailukykyä voitaisiin parantaa ja jotta Euroopasta voitaisiin luoda aito tietoyhteiskunta.
The necessary steps should be taken urgently to make Europe more competitive and to create a real knowledge society.
Työmarkkinoiden haavoittuvia ja heikossa asemassa olevia ryhmiä sekä niitä ryhmiä, joille työmarkkinoille pääsy on ongelmallista, olisi autettava ja heidän asemaansa parannettava sopimusten avulla.
Provisions must be made to upskill and assist vulnerable and disadvantaged groups either in the labour market or who have difficulties in accessing the labour market.
Tämä vastaa Lissabonin strategian seuraavaa kolmea työllisyyttä koskevaa keskeistä haastetta:
This corresponds to the three key challenges of the Lisbon strategy in the field of employment:
– työntekijöiden mukautuvuuden lisääminen,
- increasing the adaptability of workers;
– useampien ihmisten kannustaminen työmarkkinoille, ja
- encouraging more people to enter the labour market, and
– lisäsijoittaminen inhimilliseen pääomaan ja elinikäiseen oppimiseen.
- investing more in human capital and lifelong learning.
Euroopan ei pitäisi luopua kunnianhimoisesta sosiaalipolitiikastaan, vaan sen pitäisi hyödyntää politiikan mahdolliset myönteiset vaikutukset taloustilanteeseen ja elämänlaatuun seuraavilla toimilla:
Europe should not give up its ambitious social policies, but should make full use of their potential contribution to economic performance and quality of life.
– sosiaalipolitiikan tehokkuuden kehittäminen,
- enhancing efficiency of social policies,
– köyhyysloukkujen ja muiden työntekoa estävien tekijöiden poistaminen,
- eliminating poverty traps and other disincentives to work,
– sijoittaminen inhimillisten voimavarojen kehittämiseen (koulutus, ammatillinen koulutus), ylläpitämiseen (terveys) ja aktivoimiseen (aktiivisen työmarkkinapolitiikan avulla),
- investing in developing education, vocational training, sustaining health and activating human resources through active labour market policies,
– varmistamalla, että sosiaalipolitiikan rahoittamisen tavoilla tuetaan työllistymistä ja kasvua ja samalla kunnioitetaan vastavuoroisen tuen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden periaatteita.
- ensuring that the modalities of the financing of social policies contribute to employment and growth while maintaining the principle of mutual support and intergenerational solidarity.
Koulutus, terveys, taitojen kehittäminen, elinikäinen oppiminen ja työmarkkinoille pääsyä estävien tekijöiden poistaminen ovat avainasemassa.
Of central importance is education; health , skills improvement, lifelong learning and the elimination of impediments to accessing the labour market.
Inhimillisten valmiuksien kehittäminen on olennaista paitsi tietoon perustuvan yhteiskunnan luomiselle myös yhteiskunnalliselle yhdentymiselle ja kaikkien kansalaisten elämänlaadun parantamiselle.
The development of human capacity is not only vital to build a knowledge-based society but is also a key element in social integration and enhancing the quality of life for all citizens.
Sijoitukset inhimillisiin valmiuksiin ja valmiuksien ottaminen käyttöön parantaa myös työvoiman laatua ja lisää työntekijöiden määrää.
More investment in human capacity and its activation also enhances the quality and quantity of the labour force.
Tämä on perusedellytys kasvulle, sillä henkilökohtaiset tiedot ja taidot lisäävät tuottavuutta ja parantavat yhteiskunnan kykyä kehittyä ja sopeutua uusiin teknologioihin.
This is essential for growth, as individual knowledge and skills raise productivity and increase a society's ability to develop and adapt to new technologies.
Yhtä tärkeää on myös se, että kansalaiset ymmärtävät, että sosiaalijärjestelmiä on uudistettava, ja että he tukevat uudistuksia.
It is equally important that this need for reform of the social systems is understood and supported by European citizens.
EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden ja julkisten viranomaisten julkisilla kampanjoilla pitäisi olla keskeinen asema tiedon levittämisessä, ja niitä pitäisi hyödyntää myös ammattiyhdistysten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa käytävissä muutosta koskevissa neuvotteluissa.
Public campaigns by EU institutions, Member States, public authorities, should play a role in providing information and negotiating change with trade unions and civil society representatives.
Euroopan sosiaalimalli ja sen tuomat edut ovat erinomainen erimerkki EU:n kansalaisille siitä, miten EU voi vaikuttaa heidän elämäänsä.
The European Social Model and its benefits are a perfect example for the EU citizens to see what the EU has to do with their lives.
Työpaikat, kasvu, hyvinvointi ja yhteiskunnallinen oikeudenmukaisuus ovat tärkeitä periaatteita EU:n kansalaisille.
Jobs, growth, prosperity and social justice matter for EU citizens.
Tulevaisuuden eurooppalaisen sosiaalimallin olisi heijastuttava järjestelmänä, joka olisi kansallisten järjestelmien parhaiden puolien yhdistelmä ja jossa kansallisesti tärkeimmille seikoille ja kansallisille olosuhteille jätettäisiin liikkumavaraa.
The EU social model for the future should be reflected in a system, which would be a synthesis of what is best in each national system, whilst leaving space for national preferences and conditions.
Euroopan unionin asema ja jäsenvaltioiden toimivalta
Role of the European Union versus Member States competences
Sosiaali- ja työllisyyspolitiikka kuuluvat ensisijaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan, eikä niiden vastuuta tällä alalla pitäisi aliarvioida.
Social and employment policies are primarily Member State competences and their responsibility in this area should not be underestimated.
Euroopan unioni on kuitenkin tärkeässä asemassa, sillä se tukee kansallisen tason politiikkaa taloudellisesti rakennerahastojen avulla ja koordinoi politiikkaa Lissabonin strategian, kasvua ja työllisyyttä koskevien yhdennettyjen suuntaviivojen sekä sosiaalista suojelua ja koulutusta koskevien avoimien koordinointimenettelyjen avulla.
Nevertheless, the European Union has an important role to play in supporting national policies financially through the Structural Funds, but also through policy coordination efforts within the Lisbon process, the Integrated Guidelines for Growth and Jobs and the open methods of coordination on social protection and education.
Kansallisten parlamenttien asemaa tämän menettelyn täytäntöönpanossa pitäisi parantaa, samoin kuin Euroopan parlamentinkin asemaa.
The role of national parliaments should be enhanced in the implementation of the Open Method of Coordination, as should the role of the European Parliament.
Euroopan unionin sosiaalimalli on ylläpitänyt rauhaa EU:ssa ja ollut samalla esimerkki koko maailmalle.
The EU Social model have been the peace engine in the EU, and been at the same time an example to the world.
Euroopan unionin olisi tässä yhteydessä ryhdyttävä toimeen auttaakseen uusia kasvavia valtioita löytämään maailmanlaajuisen tasapainon talouskasvun ja korkeiden sosiaali- ja ympäristönormien välillä.
In this context, the EU has to bear the task of helping new emergent countries to find a global equilibrium between economic growth and high social and environmental standards.
tulevaisuuden eurooppalaisesta yhteiskuntamallista
on a European social model for the future
– ottaa huomioon 23.–24. maaliskuuta 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät eurooppalaisesta tasa-arvosopimuksesta,
– having regard to the conclusions of the European Council of 23 and 24 March 2006 concerning the European Pact for Gender Equality,
– ottaa huomioon Lissabonin strategian ja tavoitteen saada 60 prosenttia naisista osallistumaan työmarkkinoihin vuoteen 2010 mennessä sekä 19. tammikuuta 2006 hyväksymänsä päätöslauselman Lissabonin strategian tulevaisuudesta sukupuolten tasa-arvon näkökulmasta
– having regard to the Lisbon strategy and the objective of achieving a rate of 60% participation of women in the labour market by 2010, and to its resolution of 19 January 2006 on the future of the Lisbon strategy from a gender perspective
Kyseisenä päivänä hyväksytyt tekstit, P6_TA(2006)0029 . ,
Texts adopted of that date, P6_TA(2006)0029 . ,
– ottaa huomioon naisten ja miesten välistä tasa-arvoa koskevan toimintasuunnitelman 2006–2010,
– having regard to the Roadmap for Equality between Women and Men 2006-2010,
A. katsoo, että jäsenvaltioiden olisi noudatettava naisten ja miesten välistä tasa-arvoa koskevaa toimintasuunnitelmaa 2006–2010,
A. whereas the Member States should follow the Roadmap for Equality between Women and Men 2006-2010,
B. katsoo, että Euroopan yhteiskuntamalli ilmentää yhteisiä arvoja, jotka perustuvat tasa-arvoon, sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen, yhteisvastuuseen, vapauteen ja demokratiaan sekä ihmisoikeuksien kunnioittamiseen,
B. whereas the European social model reflects a common set of values, based on equality, social justice, solidarity, freedom and democracy, and respect for human rights,
C. ottaa huomioon, että Euroopan unionissa on tällä hetkellä 19 miljoonaa työtöntä ja että yli 65 miljoonaa ihmistä elää köyhyysrajan alapuolella,
C. whereas 19 million people in the Europe Union are currently unemployed and whereas more than 65 million people live below the poverty line,
8. kehottaa komissiota takaamaan seurannan, joka koskee vuoden 1992 suositusta
Calls on the Commission to ensure a follow-up to Council Recommendation 92/441/EEC
Kyseisenä päivänä hyväksytyt tekstit, P6_TA(2005)0287 . ;
Texts Adopted of that date, P6_TA(2005)0287 . ;
Tulevaisuuden eurooppalainen yhteiskuntamalli
A European social model for the future
FEMM 19.1.2005
FEMM 19.1.2006
Edit Bauer, Hiltrud Breyer, Maria Carlshamre, Edite Estrela, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Lissy Gröner, Zita Gurmai, Esther Herranz García, Lívia Járóka, Urszula Krupa, Pia Elda Locatelli, Astrid Lulling, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marie-Line Reynaud, Teresa Riera Madurell, Amalia Sartori, Eva-Britt Svensson, Anna Záborská
Edit Bauer, Hiltrud Breyer, Maria Carlshamre, Edite Estrela, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Lissy Gröner, Zita Gurmai, María Esther Herranz García, Lívia Járóka, Urszula Krupa, Pia Elda Locatelli, Astrid Lulling, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marie-Line Reynaud, Teresa Riera Madurell, Amalia Sartori, Eva-Britt Svensson, Anna Záborská
Kansainvälisen kaupan valiokunta pyytää asiasta vastaavaa työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokuntaa sisällyttämään seuraavat ehdotukset päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on International Trade calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
1. kehottaa komissiota varmistamaan, että sen kauppapolitiikalla edistetään ja suojellaan eurooppalaisia arvoja – niin kuin Euroopan perustuslaista tehdyn sopimuksen, joka ei ole vielä voimassa, I-3 artiklassa säädetään – erityisesti erittäin kilpailukykyistä, täystyöllisyyteen ja sosiaaliseen edistykseen tähtäävää sosiaalista markkinataloutta, vapaata ja vääristymätöntä kilpailua, ympäristönsuojelun laadun korkeaa tasoa ja parantamista, kestävää kehitystä, tieteellisen ja teknologisen edistyksen edistämistä, sosiaalisen syrjäytymisen ja syrjinnän torjuntaa, työntekijöiden oikeuksia ja yleisemmin työmarkkinaosapuolten asemaa, miesten ja naisten välistä tasa-arvoa, lasten oikeuksien suojelua, julkisten palvelujen parantamista, monimuotoista maataloutta ja kulttuurien moninaisuutta;
1. calls on the Commission to ensure that its trade policy promotes and defends European values, as set out in Article I-3 of the Treaty establishing a Constitution for Europe, which is not yet in force, in particular a highly competitive social market economy, aiming at full employment and social progress, free and fair competition, and a high level of protection and improvement of the quality of the environment, sustainable development, promotion of scientific and technological progress, combating social exclusion and discrimination, labour rights, and, more generally, the role of social partners, equality between women and men, protection of the rights of the child, the enhancement of public services, multifunctional agriculture and cultural diversity;
2. suhtautuu myönteisesti globalisaatioon ja toteaa sen edesauttaneen viimeisten 30 vuoden ennennäkemätöntä talouskasvua sekä Euroopassa että muualla maailmassa; muistuttaa myös, että globalisaatio on tuonut eurooppalaisille yrityksille ja ennen kaikkea Euroopan kuluttajille suurta hyötyä;
2. welcomes globalisation and notes that it has contributed to the unparalleled economic growth of the past 30 years both in Europe and in the rest of the world; recalls also that globalisation has made possible great gains for European businesses and especially for European consumers;
3. katsoo, että eurooppalaisten arvojen edistäminen edellyttää, että komissio ja jäsenvaltiot noudattavat yhtenäistä linjaa sellaisilla foorumeilla, kuten ILO, OECD ja monenväliset ympäristövirastot, ja että WTO:ssa ja kahdenvälisissä kauppaneuvotteluissa on tuettava kyseisillä foorumeilla ajettavia poliittisia tavoitteita;
3. considers that the promotion of European values requires the Commission and the Member States to adopt a consistent line in fora such as the ILO, OECD and Multilateral Environment Agencies and for WTO and bilateral trade negotiations to support the policy objectives defended in those other fora;