natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Trooppiset maat ovat kärsineet OECD-maiden maatalousalan mittavista tuista.
Tropical countries have been impacted negatively by the heavily-subsidized agricultural sectors in OECD countries.
Maatalousreformi voisi tarjota todellisia mahdollisuuksia etenkin vähiten kehittyneille maille maataloussektoriensa modernisoimiseen käyttämällä biopolttoaineita kannustimena.
Agricultural reform could offer real opportunities, not l east for the LDCs, to modernize their agricultural sectors, using bio-fuels as somewhat of a driver.
Pohjoisen ja etelän välisen bioenergiakaupan logiikka perustuu lähinnä suuriin eroihin tuottavuudessa ja tuotantokustannuksissa.
The underlying logic for North-South bio-energy trade arises mainly from the large differences in productivity and cost of production.
Siksi on luonnollista tunnustaa monien Afrikan ja Latinalaisen Amerikan maiden valtava potentiaali tehokkaaseen biopolttoaineiden tuotantoon.
It is therefore natural to recognize the huge potential for effective bio-fuels production offered by many African and Latin American countries .
Euroopan unionin olisi suosittava tuontia näiltä mantereilta, sikäli kuin tuotantoa ohjaavat tiukat kestävyyskriteerit.
Imports from these continents ought to be a favored alternative for the Europea n Union, provided the production is guided by strict sustainability criteria.
Biopolttoaineteollisuuden kehittämiseksi useimmat alhaisen tulotason maat tarvitsevat kuitenkin kipeästi lisäkapasiteettia.
However, to develop a bio-fuels industry most low-income countries are in great need of capacity building.
Täydellinen väline siihen on komission tuore aloite eli maailmanlaajuinen ilmastonmuutosliittouma.
The recent Commission Initiative, the Global Climate Change Alliance, should be a perfect instrument for this.
Varovainen lähestymistapa on suositeltava
Cautious approach recommended
Tämän mietinnön esittelijällä onkin suuri vastuu.
Being draftsman of this report therefore feels like a huge responsibility.
Biopolttoaineiden kestävyyskriteerit ovat kipeästi tarpeen, mutta niiden laatiminen on valtavan monimutkainen tehtävä.
The sustainability criteria for bio-fuels are urgently needed, at the same time immensely complex to develop.
Oikein toteutettuna biopolttoaineiden on määrä edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja energian toimitusvarmuutta.
If done the right way, bio-fuels should be able to contribute positively to climate change mitigation and energy security.
Jos tässä ei onnistuta, biopolttoaineohjelman täydellisen epäonnistumisen vaara on ilmeinen.
If not, the risk is obvious that the bio-fuels initiative could end in a big failure.
Biopolttoaineiden kehitys on vasta varhaisessa vaiheessa.
We are presently in the early stages of bio-fuel developments.
Toteutettavat toimet on kytkettävä tiiviisti ponnisteluihin polttoainetehokkuuden parantamiseksi ja sähköautojen, polttokennojen jne. kehittämiseksi.
The policy pursued has to be closely integrated with the efforts for enhanced fuel efficiency as well as the development of electric vehicles, fuel-cells etc.
Politiikan on lisäksi luotava vahvoja kannusteita innovaatioon biomassan käytössä.
Moreover, the policy must provide strong incentives for innovation in the way biomass is used.
Vaikka toisen sukupolven biopolttoaineiden tutkimus on lupaavaa, aikaperspektiivi on ongelmallinen.
While research efforts into the next generation of bio- fuels look promising, the problem is the time perspective.
Valtaosa asiantuntijoista ei usko lignoselluloosaan perustuvan teknologian olevan laajassa mittakaavassa kaupallisesti kannattavaa vielä seuraavien 10–15 vuoden aikana.
Most experts doubt that technologies based on ligno-cellulose will be commercially viable in a significant way within the next ten to fifteen years.
Mikäli ennuste on oikea ja EU pysyy 10 prosentin sitovassa tavoitteessa, lähinnä maatalousperäisten biopolttoaineiden tuotanto tulee kasvamaan nopeasti.
If this prediction is right - and the EU would maintain the 10% binding target – bio-fuels production will expand rapidly, based primarily on agro-fuels.
Tällä voisi olla vakavia seurauksia elintarviketurvalle, biologiselle monimuotoisuudelle sekä sademetsien tuhoutumisvauhdille.
This could have serious implications for food security, for biodiversity as well as for the rate of rainforest destruction.
Monien sekä tekniseen kehitykseen että maankäytön muutoksiin liittyvien tuntemattomien tekijöiden vuoksi on perusteltua edetä varovaisesti ja vaiheittain.
Because of all the unknowns – both with regard to technology developments but also to land use changes – there is a compelling argument for caution and a step-by-step approach.
Ehdotettu 10 prosentin sitova tavoite vaikuttaa liian optimistiselta.
The proposed 10% binding target appears too optimistic.
Pyrkimyksenä ei tulisi olla tavoitteen saavuttaminen hinnalla millä hyvänsä, vaan sellaisten toimien toteuttaminen, joista aiheutuu merkittävää ilmastohyötyä.
The objective should not be to reach the target at all costs, rather to implement policies which result in a significant benefit for the climate.
Komission ehdotuksen kriittinen tarkastelu
The Commission Proposal – a critical review
Biopolttoaineiden kestävyyskriteereitä koskevalla komission ehdotuksella on ansionsa.
The Commission proposal on sustainability criteria for bio-fuels has its clear merits .
Huomattavat muutokset ovat kuitenkin tarpeen.
However, there is need for significant changes.
Heti alkuun on korostettava erästä tärkeää seikkaa.
At the outset, an important point has to be made.
Laatimalla kestävyyskriteerit EU luo ensisijaiset markkinat uusiutuvaan energiaan perustuville liikenteen polttoaineille.
By establishing the sustainability criteria, the EU is creating a premium market for transport fuels based on renewable energy.
Tästä seuraa, että EU:lla olisi luonnollisesti oltava oikeus asettaa tällaisille polttoaineille erityisvaatimuksia.
From this naturally follows, that the EU should have all the right to introduce specific demands on such fuels.
Toinen yleisluontoinen huomio on, että EU ei ole ainoa toimija, joka pyrkii uusiutuvaan energiaan perustuvien liikenteen polttoaineiden käyttöönoton sääntelyyn.
A further general comment concerns the fact that EU is not alone in making efforts to regulate the introduction of transport fuels based on renewable energy.
Perimmäisenä tavoitteena olisi siksi oltava kansainvälisellä tasolla laajalti hyväksyttyjen kestävyyskriteerien vahvistaminen.
The ultimate goal ought to be the adoption of sustainability criteria that are widely accepted internationally.
Komissiota kehotetaan avartamaan vuoropuhelua muiden tärkeiden toimijoiden kanssa pyrkimyksenään päästä mahdollisimman laajaan yhteisymmärrykseen.
The Commission is called upon to broaden the dialogue with other major actors, the objective being to reach as common an understanding as possible.
Sitovan tavoitteen tarkistaminen
Revise the binding target
Eurooppa-neuvoston alun perin sopima tavoite oli ehdollinen.
When the target was first agreed upon by the European Council it was conditional.
Asetetut ehdot olivat: kestävyyskriteerien laatiminen, 2) toisen sukupolven biopolttoaineiden kaupallinen saatavuus ja 3) polttoainelaatudirektiivin muuttaminen.
The three conditions set were: 1) the establishment of the sustainability criteria , 2) the commercial availability of second generation bio-fuels, and 3) the amendment of the Fuel Quality Directive.
Tuoreiden tieteellisten selvitysten valossa biopolttoaineiden käytön lisäämiseen liittyy suurta epätietoisuutta.
When taking stock of recent scientific reports the uncertainties linked to the expansion of bio-fuels are many.
Tätä taustaa vasten sekä EYK:n tieteellinen komitea että yhteinen tutkimuskeskus (JRC) ovat jopa suositelleet 10 prosentin tavoitteesta luopumista.
This is the background why both the EEA Scientific Committee as well as the JRC went as far as recommending a suspension of the 10% target.
Tärkeät vielä avoimet kysymykset koskevat toisen sukupolven biopolttoaineiden kaupallista saatavuutta sekä biopolttoainetuotannon välittömiä ja välillisiä maankäyttövaikutuksia.
Major questionmarks concern the commercial availability of second generation bio-fuels and the direc t as well as indirect land use effects of bio-fuels production.
Ottaen huomioon monet vielä tuntemattomat tekijät, on toimittava vastuullisesti ja kumottava päätös 10 prosentin sitovasta tavoitteesta, sekä asetettava matalampi uusiutuvaa energiaa koskeva tavoite, esimerkiksi 8 prosenttia.
Given the many unknowns today, the responsible way forward seems to be to reverse the decision about the 10% renewable target and, instead, go for a lower target – like 8 % - and undertake regular reviews of the whole policy, including the target.
Uusiutuvien energiamuotojen ekologisen kestävyysluokituksen käyttöönotto
Introduce sustainable categories of renewable energy
Direktiivillä pyritään edistämään uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käyttöä.
The purpose of the Directive is to promote renewable energy.
Jotta 20 prosentin tavoite voidaan saavuttaa, on tehtävä kaikki mahdollinen uusiutuvan energian tuotantoa koskevien sääntöjen ja määräysten helpottamiseksi, mukaan lukien verkkoon pääsy ja yksinkertaistetut hallinnolliset menettelyt.
To reach the 20% target, everything possible should be done to facilitate the rules and regulations pertaining to renewables production, including access to the grid and simplified administrative procedures.
Maankäytön suunnittelua ja kaavoitusta koskevien sääntöjen joustavuutta on lisättävä erityisesti ympäristöllisesti kestäviksi luokiteltujen uusiutuvan energian kehittämishankkeiden osalta.
Planning rules need to be made more flexible, not least for such types of renewable energy projects that a priori can be defined as sustainable.
Kestävyyskriteerien laajentaminen koskemaan kaikkea biomassan energiakäyttöä
Expand the sustainability criteria to biomass for energy
Biopolttoaineiden tuotantoa ohjaavat kestävyyskriteerit ovat kipeästi tarpeen.
The need is strong for sustainability criteria guiding bio-fuels production.
Ei kuitenkaan ole loogista irrottaa yhtä biomassan energiakäyttökohdetta muista.
However, it is not logical to single out only one part of the use of biomass for energy purposes from the rest.
Tästä syystä ehdotetaan kestävyyskriteerien laajentamista koskemaan kaikkea biomassan energiakäyttöä.
It is therefore proposed to extend the sustainability criteria to all uses of biomass for energy.
Kriteerit säästöille kasvihuonekaasupäästöissä
Criteria for GHG savings
Esittelijän mielestä ehdotettu kriteeri 35 prosentin säästöistä kasvihuonekaasupäästöissä ei ole tarpeeksi kunnianhimoinen.
The proposed GHG saving of 35% is, in the opinion of your draftsman, too little ambitious .
Tavoitteen ollessa näin matala sen piiriin kuuluu valtaosa nykyään markkinoilla olevista biopolttoaineista.
By setting such a low target, the majority of biofuels in the market today will qualify, with a risk of locking production into inefficient production with limited climate benefits and potential large in-direct land use effects.
Tämän vuoksi tuotanto voisi jäädä tehottomalle tasolle, jolla ilmastohyödyt ovat vähäiset mutta mahdolliset välilliset maankäyttövaikutukset suuret.
Moreover, with a GHG threshold of only 35%, the significant potential for efficient bio-fuels production in the tropics is being downplayed.
Viimeisimpänä vaan ei vähäisimpänä, komission ehdotukseen ei sisälly todellisia kannusteita innovaatioon ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen.
Lastly, but not the least, no real incentive for innovation and GHG performance improvement is offered in the Commission proposal.
Tulevien biopolttoaineiden ilmastohyötyjen lisäämiseksi esittelijä ehdottaa, että kasvihuonekaasupäästöjen säästöjen kynnysarvoksi asetetaan 50 prosenttia heti direktiivin voimaantulosta lähtien.
In order for future biofuels to deliver more in terms of climate benefits the proposal of your draftsman is a GHG saving threshold of 50% from the entry into force.
Parhaiden vaihtoehtojen kannustamiseksi liikenteen uusiutuvien energiamuotojen alalla (sähkö ja vety mukaan lukien) jäsenvaltioiden tukijärjestelmät, myös taloudellinen tuki, olisi lisäksi suhteutettava säästöihin kasvihuonekaasupäästöissä.
In addition, in order to give incentives to the best alternatives for renewable energy in transport (including also electricity and hydrogen) possible support schemes, including subsidies, in Member States should be proportional to the GHG saving.
Ns. kiellettyjä alueita koskevat kriteerit
Criteria for "No-go areas"
Komission ehdotuksessa eräät kielletyt maa-alueet, kuten koskemattomat metsät, luonnonsuojelualueet, biologisesti monimuotoiset laidunmaat jne. suljetaan pois biopolttoainetuotannosta, mikä on myönteistä.
The Commission proposal excludes certain types of land for the production of bio-fuels – in the form of “no-go” areas - like undisturbed forests, areas designated for nature protection, highly bio-diverse grassland etc.
Komission ehdotuksen näkemys maankäytöstä on turhan mustavalkoinen.
The Commission proposal paints the world too much in black and white with regard to land use..
Ehdotuksen mukaan maa-alueet ovat joko täysin avoimia tuotannolle tai niiden käyttö on kokonaan kiellettyä.
Land areas are either open to full production or prohibited for use.
Kestävän metsänhoidon olisi kuitenkin oltava mahdollista Euroopan metsissä ja trooppisissa metsissä yhtä lailla, jolloin rajoitettuja määriä biomassaa voitaisiin käyttää, jos se tapahtuu ekologisesti kestävällä tavalla.
In European forests, as well as in tropical forests, sustainable management ought to be possible, so that limited amounts of biomass can be used, if it is done in a sustainable way.
Sosiaaliset kriteerit
Social criteria
Sosiaalisia kriteerejä ei ole sisällytetty komission ehdotukseen muun muassa siitä syystä, että kyseisten kriteerien sisällyttäminen voi olla ristiriidassa Maailman kauppajärjestön (WTO:n) sääntöjen kanssa.
Social criteria were not included in the Commission proposal, one of the reasons given that introducing such criteria could be in conflict with WTO rules.
Tässä mietinnössä esitetään, että komissio laatii joka toinen vuosi erityisraportin, jossa käsitellään monia biopolttoaineiden kysynnän ja käytön kasvuun liittyviä sosiaalisia vaikutuksia.
The proposal of this report is for the Commission to draw up a special report every second year, pertaining to a whole range of social impacts of the increased demand and use of bio-fuels.
Kasvihuonekaasupäästöissä aikaansaatujen säästöjen laskentamenetelmä
Methodology for calculation of GHG savings
Odotetut säästöt kasvihuonekaasupäästöissä lasketaan käyttäen liitteessä VII kuvailtua elinkaarianalyysiä.
The called-for GHG saving is calculated through a LCA methodology, described in annex VII.
Kyseinen menetelmä on kelvollinen ja riittävän joustava, jotta sitä voidaan mukauttaa, kunhan direktiivistä on päästy yhteisymmärrykseen.
The methodology is in principle sound and sufficiently flexible to allow for adjustments after the Directive has been agreed upon.
Ehdotuksessa määritellään oletusarvoja käytettäväksi viitearvoina biopolttoaineiden viljelyn, tuotannon ja kuljetuksen sekä maankäytön muutosten aiheuttamien päästöjen laskennassa.
Specific default values are suggested for the cultivation, production and transport of bio-fuels - as well as for land use changes - to be used as reference points.
Oletusarvojen määrittelyssä tehdyt yleistykset on kyseenalaistettava maankäytön ja maankäytön muutosten sekä viljelyn osalta.
The generalized way by which the default values are established must be questioned - in relation to land us e and land use change , but, as well, to cultivation.
Komission ehdotuksen logiikan mukaan tietynlainen maankäyttö, kuten laidunmaiden viljely, johtaa samansuuruisiin säästöihin kasvihuonekaasupäästöissä ja hiilen haihtumiseen samassa mittakaavassa riippumatta siitä, missä tuotanto tapahtuu.
The logic of the Commission proposal seems to be that a certain type of land use, like cultivating grasslands, will lead to the same GHG savings and/or the same carbon losses, regardless of where production takes place.
Laidunmaihin kertyneen hiilen määrä kuitenkin vaihtelee , eikä niitä voida siksi kuvata vain yhden ainoan oletusarvon avulla.
But grasslands differ in the amount of carbon stored , and hence cannot be described through a single default value .
Pelkästään Brasiliassa on arviolta kymmenen erilaista laiduntyyppiä (cerrados), jotka ovat ominaisuuksiltaan erilaisia.
In Brazil alone, there are an estimated ten different types of grasslands (cerrados) with different characteristics.
Koska biopolttoainetuotantoon liittyvät tieteelliset kysymykset ovat valtavan monimutkaisia, etenkin mitä tulee välittömien ja välillisten maankäytön muutosten mahdollisiin laaja-alaisiin vaikutuksiin, alueellisempi lähestymistapa on tarpeen.
Considering that the whole science around bio-fuels production is enormously complex, in particular when it comes to the potentially large effects of direct and indirect land use changes, there is need for a more regional approach.
Erityisesti maankäytön muutoksista johtuvien päästöjen laskemiseksi ehdotetaan parempaa menetelmää, joka perustuu IPCC:n laatimiin erityisiin aluekohtaisiin oletusarvoihin.
In particular with regard to emissions from land use change a superior methodology is proposed, drawing upon work by the IPCC which provides specific default values for different regions.
Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin menetelmän käyttämistä tukevat monet tärkeät syyt.
There are strong reasons to make use of the IPCC methodology.
Se on ensinnäkin joustavampi, jonka lisäksi se saanee laajan hyväksynnän, koska se on jo laajassa käytössä.
It provides more flexibility and is likely to meet with broad approval since it is already being used widely.
Maaperän hiilen rooli on selvitettävä tarkemmin.
The role of soil carbon needs to be accounted for more explicitly.
Etenkin monivuotisiin kasveihin perustuva tuotanto lisää joissakin tapauksissa maaperään varastoituneen hiilen määrää, ja se voi siis auttaa muuntamaan pilaantuneita tai reunamaita tuottavaksi maaksi.
Some production, based in particular on perennial crops, will increase the carbon stored in soils and can thus help turn degraded or marginal land into productive land.
Komission käyttämässä menetelmässä ei huomioida välillisten maankäytön muutosten mahdollisesti aiheuttamia kasvihuonekaasupäästöjä, joita aiheutuu esimerkiksi ravintokasvien viljelyn siirtymisestä muille alueille biopolttoaineiden tuotannon seurauksena.
In the methodology the Commission has left out potential GHG emissions from indirect land use change, like when the production of bio-fuels leads to displacement of previously grown food crops on-to other lands.
Monet asiantuntijat pitävät tällaisia vaikutuksia merkittävinä.
Such effects are by many experts considered to be significant.
Minkäänlaista globaalia mallia ei kuitenkaan ole olemassa niiden laajuuden ennustamiseksi tarkasti.
However, no global model exists to provide us with precise estimates of the scale of such effects.
On siis välttämätöntä täydentää elinkaarianalyysia arvioimalla näitä vaikutuksia.
It appears essential to complement the LCA methodology with an estimate for such effects.
Yksi mahdollisuus olisi Öko-instituutin kehittämä menetelmä, jossa käytetään eräänlaista riskikerrointa, eli biopolttoaineiden viljelymailla tuottamisen kasvihuonekaasupäästöjen laskelmiin lisätään odotettuja maankäytön välillisiä muutoksia vastaava tasoitus.
One possibility, developed by the OKO-Institut, would be to use a so-called risk adder, i e a penalty for the expected indirect land use changes that is added to the GHG emissions calculations for the production of biofuels on arable land.
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan ja 95 artiklan,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 175(1) thereof and Article 95 thereof
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan ja 95 artiklan 12 artiklan 6 kohdan ja 15, 16 ja 17 artiklan yhteydessä,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 175(1) thereof and Article 95 thereof in relation to Articles 12(6) and 15, 16 and 17 ,
(2) Biopolttoaineiden käytön lisääminen liikenteessä on tehokkaimpia tapoja , joilla yhteisö voi vähentää riippuvuuttaan tuontiöljystä – jonka osalta toimitusvarmuusongelma on kaikkien ajankohtaisin – ja vaikuttaa liikenteen polttoainemarkkinoihin .
(2) In particular, increased use of biofuels for transport is one of the most effective tools by which the Community can reduce its dependence on imported oil – where the security of supply problem is most acute - and influence the fuel market for transport .
(2) Energiatehokkuutta koskevien parannusten lisäksi biomassasta peräisin olevan energian ja muiden uusiutuvien lähteiden käytön lisääminen liikenteen alalla kuuluvat tehokkaimpiin tapoihin , joilla yhteisö voi vähentää riippuvuuttaan tuontiöljystä liikenteen alalla – jonka osalta toimitusvarmuusongelma on kaikkien ajankohtaisin – ja viedä alan kestävälle tielle .
(2) In addition to energy efficiency improvements, increased use of energy from biomass and other renewable sources in the transport sector are some of the most effective tools by which the Community can reduce its dependence on imported oil in the transport sector – where the security of supply problem is most acute - and lead the sector towards a sustainable pathway.
(4) Uusiutuvien energialähteiden etenemissuunnitelma osoitti, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian 20 prosentin kokonaisosuus ja uusiutuvan energian 10 prosentin osuus liikenteessä olisivat tarkoituksenmukaisia ja saavutettavissa olevia tavoitteita , ja että pakollisia tavoitteita sisältävä järjestelmä tarjoaisi liike-elämälle pitkän aikavälin vakautta, jota se tarvitsee voidakseen tehdä uusiutuvan energian alalla järkeviä investointipäätöksiä.
(4) The Renewable Energy Roadmap demonstrated that a 20% target for the overall share of energy from renewable sources and a 10% target for renewable energy in transport would be appropriate and achievable objectives , and that a framework that includes mandatory targets should provide the business community with the long term stability it needs to make rational investment decisions in the renewable energy sector.
(4) Uusiutuvien energialähteiden etenemissuunnitelma osoitti, että uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian 20 prosentin kokonaisosuus olisi tarkoituksenmukainen tavoite ja että pakollisia tavoitteita sisältävä järjestelmä tarjoaisi liike-elämälle pitkän aikavälin vakautta, jota se tarvitsee voidakseen tehdä uusiutuvan energian alalla järkeviä investointipäätöksiä.
(4) The Renewable Energy Roadmap demonstrated that a 20% target for the overall share of energy from renewable sources would be appropriate, and that a framework that includes mandatory targets should provide the business community with the long term stability it needs to make rational investment decisions in the renewable energy sector.
Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian 20 prosentin kokonaisosuutta koskevan tavoitteen kannatus on kasvanut huomattavasti, kun taas uusiutuvan energian osuutta liikenteessä koskevaa tavoitetta kyseenalaistetaan yhä enenevässä määrin.
While the arguments in favour of the 20% target for the overall share of energy from renewable sources have grown considerably stronger, the target for renewables in transport is increasingly being questioned.
(5) Eurooppa-neuvosto vahvisti Brysselissä maaliskuussa 2007 yhteisön sitoutumisen yhteisön laajuiseen uusiutuvan energian kehittämiseen vuoden 2010 jälkeenkin.
(5) The Brussels European Council of March 2007 reaffirmed the Community's commitment to the Community-wide development of renewable energies beyond 2010.