natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On tärkeää, että väestöä koskevat erityispiirteet (kuten ikäjakauma) ja toimintatasot (työmatkaliikenne, urheiluharrastukset) tunnetaan, jotta väestön ja ympäristön keskinäistä vaikutusta voitaisiin ymmärtää paremmin.
In order to understand the interaction between the environment and population better, it is important to know the characteristics of the population (e.g. age distribution) and activity patterns (e.g. commuting, sports activities).
Liite III, 11 kohta
Annex III, point 11
Alueet, joita hoidetaan, säännellään tai käytetään Euroopan, kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason raportointia varten.
Areas managed, regulated or used for reporting at European, national, regional and local levels.
Sisältää kaatopaikat, juomavedenottopaikkoja ympäröivät suoja-alueet, nitraatin aiheuttamalle pilaantumiselle alttiit alueet, säännellyt laivaväylät merellä tai suurilla sisävesillä, jätteiden upottamiskiellon soveltamisalaan kuuluvat OSPAR-alueet, melurajoitusalueet, luonnonvarojen tai malmin etsintäalueet, ja kaivostoiminnan lupa-alueet, vesipiirit, OSPAR-raportointiyksiköt ja rannikkoalueiden hallinta-alueet.
Includes dumping sites, restricted areas around drinking water sources, nitrate-vulnerable zones, regulated fairways at sea or large inland waters, OSPAR areas for the dumping of waste, noise restriction zones, prospecting and mining permit areas, river basin districts, OSPAR reporting units and coastal zone management areas .
Alueet, joita hoidetaan, säännellään tai käytetään kansainvälisen, Euroopan, kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason raportointia varten.
Areas managed, regulated or used for reporting at international, European, national, regional and local levels.
Sisältää kaatopaikat, juomavedenottopaikkoja ympäröivät suoja-alueet, nitraatin aiheuttamalle pilaantumiselle alttiit alueet, säännellyt laivaväylät merellä tai suurilla sisävesillä, jätteiden upottamiskiellon soveltamisalaan kuuluvat alueet , melurajoitusalueet, luonnonvarojen tai malmin etsintäalueet, ja kaivostoiminnan lupa-alueet, vesipiirit, rannikkoalueiden hallinta-alueet ja ympäristöä koskevat raportointiyksiköt.
Includes dumping sites, restricted areas around drinking water sources, nitrate-vulnerable zones, regulated fairways at sea or large inland waters, areas for the dumping of waste, noise restriction zones, prospecting and mining permit areas, river basin districts, areas for management of the coast and reporting units relevant to the environment .
Kansainvälinen taso on erittäin tärkeä, kuten edellä mainitut esimerkit osoittavat, ja tämän vuoksi se olisi sisällytettävä tähän kohtaan.
The international level is very relevant, as the examples listed show, and should therefore be inserted.
Tässä yhteydessä ei ole asianmukaista viitata OSPAR-sopimukseen.
In this context it is not relevant to refer to the OSPAR Convention.
Esittelijä toivoo, että sanamuoto olisi yleisempi.
The rapporteur wishes to keep the formulation more general.
Liite III, 11 a kohta (uusi)
Annex III, point 11 a (new)
Ihmisen toiminnan aiheuttamasta kuormituksesta kärsivät alueet, saastuneet alueet sekä melu- ja säteilyvyöhykkeet mukaan luettuina.
Areas under anthropogenic stress including polluted areas and noise and radiation zones.
Liite III, 12 kohta
Annex III, point 12
Luonnonkatastrofeille (kaikki ilmakehästä johtuvat, hydrologiset, seismiset, tuliperäiset ja maastopaloilmiöt, joilla sijaintinsa, vakavuutensa ja yleisyytensä vuoksi voi mahdollisesti olla vakavia vaikutuksia yhteiskuntaan), kuten tulville, maanvyöryille, lumivyöryille, metsäpaloille, maanjäristyksille ja tulivuortenpurkauksille alttiiden alueiden kuvaus.
Vulnerable areas characterised according to natural hazards (all atmospheric, hydrologic, seismic, volcanic and wildfire phenomena that, because of their location, severity, and frequency, have the potential to seriously affect society), e.g. floods, landslides, avalanches, forest fires, earthquakes, volcanic eruptions.
Luonnonkatastrofeille (kaikki ilmakehästä johtuvat, hydrologiset, seismiset, tuliperäiset ja maastopaloilmiöt, joilla sijaintinsa, vakavuutensa ja yleisyytensä vuoksi voi mahdollisesti olla vakavia vaikutuksia yhteiskuntaan), kuten tulville, maanvyöryille, lumivyöryille, metsäpaloille, maanjäristyksille ja tulivuortenpurkauksille , maanvyörymille ja vajoamiselle alttiiden alueiden kuvaus . .
Vulnerable areas characterised according to natural hazards (all atmospheric, hydrologic, seismic, volcanic and wildfire phenomena that, because of their location, severity, and frequency, have the potential to seriously affect society), e.g. floods, snowslides , avalanches, forest fires, earthquakes, volcanic eruptions , landslides and subsidence .
Ympäristöpolitiikka on yksi onnistuneimpia Euroopan unionin politiikan aloja.
Environment policy is definitely one of the EU's success stories.
Monia Eurooppaan kohdistuvia merkittäviä ympäristöuhkia on pystytty torjumaan EU:n lainsäädännön avulla, mutta joitakin huomionarvoisia ongelmia on vielä ratkaisematta, ja ne on nyt asetettava etusijalle.
EU legislation brought about big improvements in addressing major environmental threats for the European continent, though some major problems persist and need to be given priority.
Kuudennessa ympäristöä koskevassa toimintaohjelmassa ensisijaiset tavoitteet on ilmaistu selkeästi, mutta ympäristöä koskevat poliittiset ja taloudelliset päätökset tehdään nykyään muilla politiikan aloilla.
The Sixth Environment Action Programme clearly lists these priorities, however environmental policy measures today are set in a different political and economic context.
Politiikan onnistumiseen vaikuttavat keskeisesti luotettavan tieteellisen tiedon saatavuus ja taloudelliset arvioinnit sekä kaikkien sidosryhmien ja yleisön osallistuminen ja näille tiedottaminen.
Making good policy depends very much on the availability of sound scientific and economic assessments of high quality and on informed participation of stakeholders and the public.
Tietoa kaivataan yhä enemmän, ja tietovirtoja on hallinnoitava nykyistä paremmin ja otettava samalla huomioon alueiden väliset erot.
There is an increasing call for more information, as well for better management of existing flows of information, in respect of the differentiation across regions.
Tämä koskee kaikkia yhteisön politiikan aloja ja erityisesti ympäristöpolitiikkaa.
This is true for all Community policies and in particular for the environment policies.
Paikkatietojen saatavuus on perusedellytys ympäristölainsäädännön perusteella tehtävälle tieteelliselle arvioinnille.
The availability of spatial data is a necessary precondition for the scientific assessment at the base of legislating in this policy area.
Ympäristön tilan jatkuva seuranta ja siitä raportointi mahdollistavat entistä keskitetymmän ja tehokkaamman toiminnan.
Constant monitoring and reporting of the state of the environment allows for increased policy focus and efficiency.
Tästä syystä paikkatietojen käyttöä ja saatavuutta on parannettava edelleen politiikkojen suunnittelun, täytäntöönpanon, seurannan ja arvioinnin helpottamiseksi niin Euroopan kuin kansallisella, alueellisella ja paikallisellakin tasolla.
For this reason, access and use of spatial information for the formulation, implementation, monitoring and evaluation of policies on European, national, regional and local level have to be further improved.
Yhteisöllä on jo käytössä joitakin välineitä, joiden avulla voidaan aluksi edistää luotettavien tietojen, erityisesti julkista sektoria koskevien tietojen, saatavuutta ja myöhemmin yhtenäistää tiedot vertailukelpoisiksi yhteisön tasolla.
The Community disposes of some instruments designed at making reliable data, in particular public sector data, first available and finally comparable at Community level.
Vuonna 1994 perustettu Euroopan ympäristövirasto on kymmenen ensimmäisen toimintavuotensa aikana osoittautunut merkittävimmäksi ympäristön tilaa koskevaksi tietolähteeksi.
In this respect, the European Environment Agency (EEA) proved to be a major source for this kind of information in its first decade of operation since 1994.
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/4/EY, annettu 28 päivänä tammikuuta 2003, ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta ja neuvoston direktiivin 90/313/ETY kumoamisesta, EUVL L 41, 14.2.2003, s. 26–32, joka oli tulosta Århusin yleissopimuksen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/98/EY, annettu 17 päivänä marraskuuta 2003, julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä, EUVL L 345, 31.12.2003, s. 90–96, täytäntöönpanon etenemisestä. , samoin kuin Euroopan komission sekä Euroopan avaruusjärjestön yhteinen aloite "Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta" eli GMES (Global Monitoring for Environment and Security) sekä Galileo, joiden kummankin on määrä olla toimintavalmiita vuoteen 2008 mennessä.
Directive 2003/4/EC of the European Parliament and of the Council of 28 January 2003 on public access to environmental information and repealing Council Directive 90/313/EEC, OJ L 41, 14.2.2003, p.26-32 as a result of progress made in the Arhus Convention and Directive 2003/98/EC of the European Parliament and of the Council of 17 November 2003 on the re-use of public sector information, OJ L 345, 31.12.2003, p.
GMES:n tavoitteena on tukea Euroopan unionin tavoitteita kestävän kehityksen ja globaalihallinnan edistämiseksi osana ympäristö- ja turvallisuuspolitiikkaa.
90-96. as well as the Global Monitoring for Environment and Security (GMES), a joint initiative of the European Commission and the European Space Agency, and GALILEO, both to be operational by 2008.
Galileo puolestaan on satelliittinavigointijärjestelmä, joka tarjoaa siviilikäyttäjille paikannuspalveluja teollisuuden, liikenteen, teknologian ja ympäristön kehittämistä koskeviin tarkoituksiin.
The aim of GMES is to support Europe's goals regarding sustainable development and global governance in support of environmental and security policies.
Edellä esitetyistä aloitteista huolimatta paikkatietojen saatavuudessa ja käytössä on edelleen ongelmia.
Galileo, on the other hand, is a satellite radionavigation programme and positioning infrastructure for civil purposes concerning industrial, transport, technological and environmental development.
Suurimmat ongelmat johtuvat paikkatietoaineistojen ja -lähteiden pirstaleisuudesta, tiedoissa olevista aukoista, eri maantieteellisten alueiden paikkatietoaineistojen epäyhtenäisyydestä sekä päällekkäisyyksistä tietojen keruussa.
Despite these initiatives, some major problems concerning access and use of spatial information persist and consist in fragmentation of data sets and sources, gaps in availability, lack of harmonisation between data sets at different geographical scales and duplication of information collection.
Lisäksi ehdotus hyödyttää julkista ja yksityistä sektoria yhteiskunnallisia ja taloudellisia etuja tarjoamalla.
The proposal also contains wider social and economic benefits for the public and private sector.
Komission vastaus edellä kuvattuihin puutteisiin on direktiiviehdotus, jolla luodaan oikeudellinen kehys Euroopan paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamiselle.
The proposal of the Commission addresses these shortcomings through a legal framework for the establishment and operation of an infrastructure for spatial information in Europe (INSPIRE).
Ehdotuksessa määritetään ensin direktiivin soveltamisala perustamalla kolme eri paikkatietoaineistoa, jotka vastaavat ympäristöpolitiikan eri osa-alueiden tarpeisiin.
The proposed infrastructure first defines the scope by establishing three different sets of spatial data needed by a broad range of environmental policies.
Infrastruktuuri rakennetaan jäsenvaltioissa, joko kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla jo käytössä olevista tiedoista ja järjestelmistä.
The spatial data required within the infrastructure are built on existing data and systems in the Member States, whether on national, regional or local level.
Direktiivissä edellytetään tietojen dokumentointia nykyisten paikkatietojen sekä lähteiden ja käyttöehtojen luetteloimiseksi (metatiedon luominen) sekä paikkatietojen saatavuutta ja yhteentoimivuutta lisäävien ja niiden käyttöehtoja selkeyttävien palvelujen käyttöönottoa.
These data are, first, to be documented in order to catalogue existing spatial data sets, sources and conditions of use (creation of meta-data), then to be made available to the infrastructure by establishing services which address the problems of accessibility and interoperability and clarify conditions of use.
Tiedot on määrä koota yhteisön paikkatietosivustolle, jonka kautta pääsee tutustumaan eri jäsenvaltioiden paikkatietoinfrastruktuureihin.
Data should finally be accessible through a Community geo-portal, which would link into the different Member State infrastructures.
Komissio ehdottaa siis vaiheittaista lähestymistapaa, joka lähtee jo käytettävissä olevien paikkatietojen ja paikkatietoinfrastruktuurien mahdollisimman tehokkaasta hyödyntämisestä ja etenee vaiheittain kohti paikkatietojen ja -palvelujen yhtenäistämistä, siten että eri tasojen paikkatietojärjestelmät ja ‑aineistot voidaan lopulta yhdistää yhteisön ja jäsenvaltioiden tietoihin perustuvaksi yhteiseksi paikkatietoinfrastruktuuriksi.
It is thus in other words a step-wise approach, starting with unlocking the potential of existing spatial data and spatial data infrastructures and then gradually harmonising data and information services allowing eventually the seamless integration of systems and data sets at different levels into a coherent European spatial data infrastructure, based on both Member States and Community data.
Toisin sanoen tarkoituksena on, että ensin otetaan selville kaikki jo käytettävissä olevat tiedot, sitten standardisoidaan ne ja tarvittaessa yhtenäistään ja yhdistetään tiedot infrastruktuuriin.
Data are thus discovered, standardised, if necessary harmonised and integrated into the infrastructure.
Esittelijän arvio ehdotuksesta
Assessment of the proposal by your rapporteur
Esittelijä antaa täyden tukensa direktiiviehdotuksen tavoitteille ja periaatteille, joilla pyritään helpottamaan korkeatasoisten paikkatietojen saatavuutta ja käyttöä ympäristön alalla.
Your rapporteur fully endorses the goals and principles of the proposed directive aiming to facilitate the access and use of high-quality spatial information in the field of the environment.
Tästä hyötyvät paitsi yhteisön myös kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason päättäjät, joille yhteisön paikkatietoinfrastruktuuri avaa pääsyn muiden jäsenvaltioiden paikkatietoihin.
This will not only be highly beneficial for the Community level policy makers, but allows for trans-boundary access for policy-makers on national, regional and local level.
Tästä syystä yhteisön paikkatietoinfrastruktuuri, joka mahdollistaa jo käytössä olevien paikkatietojen tehokkaan käytön, tulee enemmän kuin tarpeeseen.
It is therefore more than urgent to give the European Union the appropriate infrastructure allowing for an efficient use of data already collected in the field of spatial information.
Tärkein tavoite on vähentää esteitä, jotka hankaloittavat erityisesti ympäristöä koskevien tietojen yhteiskäyttöä viranomaisten kesken .
The most important objective is to reduce obstacles between public authorities in sharing data , especially in the field of environment.
Direktiiviehdotuksen V luku, jossa säädetään tietojen yhteis- ja uudelleenkäytöstä, on keskeisessä asemassa tämän tavoitteen saavuttamiseksi.
In this respect, chapter V of the proposed directive on data-sharing and re-use is of crucial importance.
Aloitteen on määrä vähentää päällekkäisyyttä sekä tietojen saatavuudessa ja yhdenmukaisuudessa olevia puutteita, joiden vuoksi jo käytettävissä olevia tietoja ei pystytä hyödyntämään tehokkaasti.
The initiative should reduce duplication, gaps in availability and lack of harmonisation, which constitute barriers to the efficient use of existing data.
Yhteisön paikkatietoinfrastruktuuri täydentää julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä ja ympäristötiedon julkisesta saatavuudesta annettuja direktiivejä.
INSPIRE will be complementary to the PSI and the access to environmental information directives.
Siihen sisältyy lukuisia sellaisia aiheita, joita direktiiveissä ei käsitellä lainkaan, esimerkiksi tietojen yhteiskäyttö viranomaisten kesken ja yhteentoimivuus.
It addresses a number of issues, not dealt with in these directives, such as data-sharing between public authorities, and the issue of interoperability.
Yhteisön paikkatietoinfrastruktuuri ja muut direktiivit eivät siis ole ristiriidassa keskenään.
Hence, there is no obvious conflict between INSPIRE and the other directives.
Ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen, sillä yhteisön toiminnalla saavutetaan selkeää lisäarvoa.
In addition, the proposal respects the principle of subsidiarity in that it represents obvious added value for the Community.
On olennaisen tärkeää pitää mielessä, että direktiiviehdotuksessa ei edellytetä uusien tietojen keräämistä .
It is crucial to point out that no new data collection is required in the present proposal of the Directive.
Saman periaatteen mukaisesti siinä ei myöskään aseteta rajoituksia tietojen mittakaavalle.
INSPIRE will be established and operated on the basis of the existing data in each Member State.
Tämän vuoksi tietojen tarjoajien pelot merkittävien lisäkustannusten syntymisestä eivät ole aiheellisia.
Neither, in the line of the previous observation, does it impose a specific scale.
Edellä esitetystä huolimatta kaikille jäsenvaltioille aiheutuu uusia rajoitettuja kustannuksia .
This disproves the apprehension of data providers that large incremental costs will be brought about.
Nämä johtuvat viranomaisten välisen koordinoinnin järjestämisestä, verkkopalvelujen toteuttamisesta ja paikkatietojen dokumentoinnista.
Nevertheless, other, more limited costs will arise in each Member State linked to the coordination between the public authorities, the implementation of the network services and the documentation of the spatial data.
Lisäksi kustannuksia syntyy täytäntöönpanosääntöjen laatimisesta sekä tietojen yhteiskäyttöä koskevien sopimusten tekemisestä.
Other costs result from designing the implementing rules and establishing data sharing agreements.
On selvää, että paikkatietoinfrastruktuurilla saavutettavat hyödyt ovat huomattavasti suuremmat kuin sen vaatimat investoinnit.
Also, it is very clear that the benefits largely exceed the necessary investments, which will optimise spatial data collection in the Community as in the Member States and result in more efficient policy making, less duplication, social benefits, implementation of policy making, innovation etc.
Paikkatietoinfrastruktuuri optimoi jo käytettävissä olevien tietojen hyödyntämisen mahdollisuudet niin yhteisön kuin jäsenvaltioidenkin tasolla, tehostaa toimintaa, vähentää päällekkäisyyttä, tuo mukanaan sosiaalisia hyötyjä, parantaa politiikkojen täytäntöönpanoa, lisää innovaatiotoimintaa jne. Paikkatietoinfrastruktuurin kaikkia hyötyjä on kuitenkin mahdotonta laskea ja arvioida etukäteen, sillä se palvelee paljon tätä suurempia yksityisen ja julkisen sektorin tarkoituksia.
This gain, however, is difficult to calculate and estimate, as it serves a higher private and public concern.
Tämän vuoksi esittelijä ei ehdota tarkistuksia ehdotuksen kustannuksia koskevaan osaan.
Considering the above, your rapporteur will not suggest any amendments concerning the cost issue.
Paikkatietoinfrastruktuuria koskevaa ehdotusta on usein arvosteltu siitä, että se (saattaa) aiheuttaa tietojen tarjoajille tulonmenetyksiä.
A frequently heard criticism is the (possible) loss of revenue for data providers.
Direktiivin tarkoituksena ei missään nimessä ole aiheuttaa taloudellisia ongelmia näille organisaatioille.
The directive has by no means the intention to saddle these organisations with financial problems.
Ehdotuksessa jäsenvaltioille jätetään vapaat kädet käsitellä aihetta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sitä, mitä 20 artiklassa on säädetty.
The proposal allows the Member States to address this issue, notwithstanding the provisions in Article 20.
Esittelijä ottaa huomioon turvallisuuden ja luottamuksellisuuden sekä niitä koskevat huolenaiheet, mutta katsoo, että niitä käsitellään riittävästi 19 artiklassa.
Your rapporteur recognises the security and confidentiality issue and the concerns related to this, but in her opinion the subject is sufficiently covered by Article 19.
Komitologiaa tarvitaan välttämättä tarkennusten tekemiseksi.
Comitology is indispensable to assure refinement of the INSPIRE-instrument.
Yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin perustava puitesäädös on sen verran monitahoinen, että siihen joudutaan tekemään jatkuvasti teknisiä ja organisatorisia muutoksia.
The complexity of this framework instrument requires constant technical and organisational evolvement.
On kuitenkin syytä säätää, kuinka suuria muutoksia komitologia saa tehdä direktiiviin.
Still, there is a need to specify the extent to which the directive can be adapted in comitology.
Esittelijä on sitä mieltä, että direktiivin soveltamisalan laajentamisesta liitteillä olisi säädettävä lainsäädäntömenettelyllä.
Your rapporteur feels that any extension of the scope of the directive via the annexes should be decided by the legislators.
Lisäksi olisi selvennettävä, miten paikkatietojen käyttäjät ja tarjoajat osallistuvat täytäntöönpanoon.
In addition, the participation of users and providers of spatial data in the implementation needs clarification.
Niiden panos on olennaisen tärkeä yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin toteuttamisen kannalta.
Their relevant and important input is essential to the implementation of INSPIRE.
Tästä syystä esittelijä on tarkistusehdotuksillaan yrittänyt kytkeä kyseiset sidosryhmät tiiviimmin komitologian asettamisen valmisteluvaiheeseen.
For this reason, your rapporteur tried to link these stakeholders more closely into the preparatory part of the comitology set-up.
Muutamat kysymykset, jotka koskevat Euroopan ympäristöviraston erityistä tehtävää yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin toteuttamisessa, ovat vielä avoinna.
Some questions remain as to what specific role the EEA should play in implementing the infrastructure.
Komission on selvitettävä kyseinen asia pikaisesti.
This needs to be clarified in the short term by the Commission.
Esittelijän mielestä myös liitteet kaipaavat selvennystä, ja hän ehdottaakin monia tarkistuksia liitteiden täsmentämiseksi ja selkeyttämiseksi.
The rapporteur considers as well that the annexes can be clarified and makes a number of amendments to have them more precise and clear.
Esittelijä haluaa vielä kerran painottaa, että hän tukee täysin direktiiviehdotuksen tavoitteita, mutta ehdottaa joitakin rakentavia ja käytännöllisiä muutoksia, jotka tukevat kyseisten tavoitteiden saavuttamista.
Again, the rapporteur fully supports the objectives of the proposed Directive, whilst some constructive and useful modifications are made in order to succeed in this aim.
Yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin olisi alkuvaiheessa keskityttävä ympäristöpolitiikkaan, mutta sen olisi pysyttävä avoimena myös muille aloille.
At the moment, INSPIRE should focus on environmental policy while at the same time be open for other sectors.
Jos infrastruktuuri osoittautuu onnistuneeksi, sitä voitaisiin suunnitella laajennettavaksi keskipitkällä aikavälillä.
An extension of the then successful infrastructure could be envisaged in a mid-term perspective.
Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta
Proposal for a directive of the European Parliament and of the Council establishing an infrastructure for spatial information in the Community (INSPIRE)
työllisyydestä ja tuottavuudesta sekä näiden vaikutuksesta talouskasvuun
on employment and productivity and their contribution to economic growth
– ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ( SEC(2004)0690 ),
– having regard to the Commission Staff Working Paper ( SEC(2004)0690 ),
– ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön ( A6‑0109/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0109/2005 ),