natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) arvioi vuonna 2004, että yli 70 prosenttia elollisista vesiluonnonvaroista oli joko kulutettu tai liikakalastettu tai elvyttämistoimien kohteena.
With regard to fish stocks , the United Nations Food and Agriculture Organisation (FAO) estimated in 2004 that more than 70% of stocks were either depleted, over-exploited or recovering.
Liikakalastuksen ohella on kuitenkin muitakin luonnonvaroihin vaikuttavia tekijöitä, kuten edellä mainittu ilmastonmuutos tai ihmisen toiminta, joten on välttämätöntä saada luotettavia ja kattavia tietoja.
But other factors in addition to over-fishing have an impact on resources, such as climate change and human activity, and it is therefore vital to have complete and reliable data.
Rannikkoalueet ovat puolestaan alttiina erityiseen maantieteelliseen sijaintiinsa liittyville riskeille, kuten luonnonkatastrofeille tai onnettomuuksille sekä niistä aiheutuvalle vakavalle meren pilaantumiselle.
Coastal zones are subject to risks arising from their particular geographical situation, such as natural disasters or accidents followed by serious maritime pollution.
Yhteisön vesien valvonta tällä alalla edellyttää kaikkien olemassa olevien resurssien, myös tutkimuksen, käyttöä.
In this area, the surveillance of Community waters entails mobilising all available resources, including research.
Meriekosysteemit ovat erityisen haavoittuvia, ja niihin on kiinnitettävä erityistä huomiota, etenkin kun päätöksenteossa on tulevaisuudessa noudatettava ekosysteemiperustaista lähestymistapaa.
Marine ecosystems are particularly vulnerable and require special attention, even more so given that in future the ecosystem approach will be essential when decisions are to be taken.
Suojellut merialueet on puolestaan määriteltävä selkeästi soveltamalla yhdennettyä lähestymistapaa, jolla on moitteettomat tieteelliset perusteet ja jonka avulla merialueita voidaan suojella kalastuksen ohella myös muulta toiminnalta, kuten matkailulta, öljynporaukselta tai sotilaalliselta toiminnalta.
Protected marine areas need to be clearly defined on the basis of an integrated approach supported by sound scientific criteria that will be capable of protecting them from activities other than fishing as well, such as tourism, oil extraction and military activities.
Merentutkimus merien hallinnan lähtökohtana
Marine research as an axis for the management of the seas and oceans
Yhteisen kalastuspolitiikan kehittäminen edellyttää tehokasta tutkimusta yhteisön tasolla.
Implementing a common fisheries policy is inseparable from effective research at European level.
Yhteisön tehtävänä on hyödyntää tutkimuksen ja innovoinnin solmukohtia siten, että unionin meriä ja valtameriä voidaan aktiivisesti suojella korkealaatuiseen tieteen ja teknologian kehittämiseen perustuvan yhdennetyn kalastuksenhoidon kautta.
It is the Community’s responsibility to make use of the strengths of research and innovation in order actively to protect our seas and oceans, by shaping an integrated fisheries management based on high-quality scientific and technological development.
Elollisten vesiluonnonvarojen tutkimus on myös olennaisen tärkeää laadittaessa suosituksia ja annettaessa tieteellisiä lausuntoja lainsäätäjille.
Fisheries research is also vital when drawing up recommendations and providing scientific advice to lawmakers.
Panostusta meritieteisiin ja merentutkimukseen on lisättävä, jotta voidaan tehostaa kalastuksen kannalta tärkeintä välinettä: yhteistä kalastuspolitiikkaa.
The most important tool for fisheries, the common fisheries policy, requires greater investment in marine science and research so it can become more effective.
Komissio on 15 viime vuoden aikana antanut tiedeyhteisön käyttöön huomattavia aineellisia resursseja, joiden tarkoituksena on ollut tukea kalastuksenhoitoa koskevaa päätöksentekoa.
In the past 15 years, the Commission has provided the scientific community with significant material resources intended to support decisions on fisheries management.
Eurooppalaiset tutkijat ovat ottaneet huomioon paitsi biologiset näkökohdat myös kalalajien käyttäytymisen, saaliiden biologisen vaikutuksen kalatalouteen ja päätösten sosioekonomiset seuraukset.
European researchers took account not only of biological considerations but also the behaviour of fishing gear, the biological impact of catches on fisheries and the socio-economic consequences of the decisions to be taken.
Yhteisen kalastuspolitiikan, samoin kuin muiden siihen liittyvien politiikkojen, kehittäminen on kuitenkin luonut uusia tutkimustarpeita.
But the development of the CFP and of other related policies has created new research needs.
Vastuullisen ja korkealaatuisen elollisten vesiluonnonvarojen tutkimuksen tarve
Need for responsible, high-quality fisheries research
Perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen välillä on tietynlaista kiistaa, mutta selvää on, että kaikenlaisen tutkimuksen on tuotettava tietoa, "jota voidaan tai jota pitää soveltaa".
Even though there is a degree of controversy between basic and applied research, what is quite certain is that any type of research must result in knowledge ‘that can or must be applied’.
Tutkijat itse ovat sitä mieltä, että hyödyllisimmät sovellukset syntyvät niin sanotun perustutkimuksen tuloksena, joten tutkimuksen lajeja ei pitäisi erottaa toisistaan.
Scientists themselves state that the most useful procedures have been the result of basic research, and there should therefore be no split between the two types of research.
Todellisten ja ajankohtaisten ongelmien ratkaisemiseksi tarvitaan kaikkia keinoja, eikä käytettävällä "menetelmällä" ole merkitystä.
If a solution is to be found to real and current problems, all the means available must be exploited regardless of the 'style' used.
Meriympäristön on oltava terve, jotta merien tarjoamia mahdollisuuksia voidaan hyödyntää.
A healthy marine environment is indispensable for the potential that the oceans offer to be materialised: the preservation of resources is vital in order to improve competitiveness in the long term.
Kilpailukyvyn parantaminen pitkällä aikavälillä edellyttää luonnonvarojen säilyttämistä.
The thematic strategy for the marine environment calls for rapid action based on an ecosystem approach.
Kaikkeen päätöksentekoon on sisällytettävä ympäristöulottuvuus, ja siinä on otettava huomioon kaikkien meriympäristöön vaikuttavien toimintojen edut.
All decision-making processes will have to include the environmental dimension and reflect the interests of all activities that have an impact on this environment.
Kestävän hyödyntämisen mukaiset tasot (MRI) puolestaan edellyttävät paikkansapitäviä ja ajantasaisia tietoja.
Maximum sustainable yield (MSY) levels also require accurate and constant information.
On välttämätöntä kerätä, tallettaa, vaihtaa, käsitellä ja tutkia runsaasti tietoja, jotta voidaan varmistaa, että yhteiskunnalliset tarpeet ja luonnonvarat ovat tasapainossa keskenään.
Gathering, storing, circulating/exchanging, processing and studying a large amount of information and data is crucial to ensure that social demands and natural considerations are balanced.
Luonnonvarojen kestävyys edellyttää niin ikään hyvää yhteistyötä kalatalousalan, meritieteen, elollisten vesiluonnonvarojen tutkimuksen, meriekologian, sosioekonomisten tutkijoiden, merentutkimuslaitosten ja yhdistysten välillä.
The sustainability of resources also requires good cooperation between the fishing industry, oceanography, fisheries research, marine ecology, socio-economic researchers, marine research institutes and associations.
Tulevassa elollisten vesiluonnonvarojen tutkimuksessa on otettava huomioon elinympäristöihin liittyvät näkökohdat (merenpohjaan kohdistuvien vaikutusten vähentäminen, biologisesti herkkien alueiden havaitseminen), haavoittuvien lajien (merilintujen, merikilpikonnien tai merinisäkkäiden) sivusaaliit, kohdelajien entistä parempi valikoituminen (poisheitettyjen saaliiden ja sivusaaliiden välttäminen) sekä elollisten vesiluonnonvarojen tutkimuksen sisällyttäminen ekosysteemin näkökulmasta meritieteen, biokemian ja biologisen monimuotoisuuden tutkimukseen.
Future fisheries research will need to take account of aspects linked to habitats (reducing the impact on the seabed, identifying biologically sensitive areas), accidental catches of vulnerable species (birds, turtles or marine mammals), improvements in the selection of target species (avoiding discards and by-catches) and the ecosystem-based integration of studies on stocks with studies on oceanography, biochemistry and biodiversity.
Verkostoitumisen tarve
Need to work in a network
Kalastukseen liittyvien tieteellisten tietojen parantaminen on kiireellinen tehtävä.
Improving scientific data on fisheries is an urgent task.
Euroopassa on merien luonnonvarojen kestävään hyödyntämiseen tarvittavat tutkimusryhmät ja tiedot.
Europe possesses the necessary research teams and knowledge for the sustainable exploitation of marine resources.
Merentutkimus edellyttää kuitenkin tietokeskusten ja havainnointiverkostojen ohella monenlaisia kalliita ja erikoistuneita infrastruktuureja, jotka nielevät valtaosan investoinneista, joten niiden kannattavuus voitaisiin optimoida yhteiskäytön avulla.
But, in addition to data-collection centres and observation networks, marine research also requires a wide variety of expensive and specialised infrastructure that absorbs a major share of investment, and shared use of such infrastructure would therefore optimise its benefits.
Pysyvä eurooppalainen verkosto, joka perustuu jäsenvaltioissa jo olemassa oleviin fyysisiin infrastruktuureihin ja jonka tarkoituksena on havainnoida meriympäristöä ja kerätä sitä koskevia tietoja, mahdollistaisi tietojen vaihdon eurooppalaisten tutkimusalojen ja -laitosten kesken sekä pitäisi EU:n etulyöntiasemassa.
A stable European network based on the physical infrastructure that already exists in the Member States and geared to observation and the collection of data on the marine environment would foster the exchange of information between European sectors and research bodies and would keep the EU at the forefront.
Verkoston kehittäminen ja käyttöönotto edistäisi yhteisymmärrystä ja vuoropuhelua tiedeyhteisön, lainsäätäjien ja loppukäyttäjien, kuten teollisuuden ja elinkeinoelämän, välillä.
Developing and implementing such a network would help promote understanding and dialogue between the scientific community, lawmakers and end-users, including the industry and trade.
Tehostamalla yhteistyötä kansallisten tutkimuslaitosten välillä voitaisiin myös yhdenmukaistaa jäsenvaltioissa käytettyjä erilaisia soveltavan tutkimuksen malleja, jolloin tuloksista saadaan vertailukelpoisia ja tietojen yhdistäminen helpottuu.
Intensifying cooperation between national research institutes would also help to standardise the different applied research models used in the Member States so as to make it easier to compare the results and facilitate the aggregation of data.
Verkoston tehtäviin kuuluisivat erityistehtävien koordinointi ja yhteisön lainsäädännön soveltamista koskevien lausuntojen antaminen.
Its tasks would include the coordination of specific tasks and advice on the application of Community legislation.
Verkoston perustamisesta ja tutkimuslaitosten osallistumisesta erilaisiin kansainvälisiin virastoihin ja elimiin olisi paljon hyötyä eurooppalaisten meritieteiden kehityksen kannalta.
Its creation would not impinge on the participation of research institutions in the various international agencies and bodies and would be extremely beneficial for the development of European marine sciences.
Meriympäristöön liittyvässä toiminnassa tarvitaan pätevää henkilöstöä, jonka määrä kuitenkin jatkuvasti vähenee kaikilla aloilla.
Qualified personnel, which is vital for activities linked to the marine environment, is in steady decline in all areas.
Tilanne on johtanut jopa siihen, että joissakin jäsenvaltioissa on jouduttu sulkemaan elollisten vesiluonnonvarojen tutkimukseen erikoistuneita laitoksia opiskelijakadon vuoksi.
The point has now been reached where institutes specialising in fisheries research in some Member States have been forced to close owing to the lack of students.
Tilanteen korjaamiseksi yliopistoihin olisi perustettava kiinnostavia ja lisäarvoa tuovia opetusohjelmia, joista voidaan edetä hyväpalkkaiselle ammattiuralle.
Remedying this situation would entail establishing interesting and status-enhancing university courses leading on to well-paid careers.
Tarvitaan koulutuspolitiikkaa, jossa nuoria tutkijoita kannustetaan hakeutumaan elollisten vesiluonnonvarojen tutkimuksen pariin.
We need an education policy that will motivate young scientists to take up research in the field of fishery resources.
Sitä varten on parannettava koulutusta, ammatillista liikkuvuutta ja uudelleenkoulutusta sekä työoloja varsinkin kalastukseen liittyvässä tutkimustoiminnassa mutta myös muilla siihen liittyvillä aloilla.
In order to do so, it will be necessary to improve education and training, mobility and professional reorientation as well as working conditions, especially with regard to research activities focusing on fisheries but also in other related sectors.
On myös välttämätöntä lisätä näkyvyyttä ja tutkijoille tarkoitettuja kannustimia, sillä näin voidaan parantaa meritieteitä yleensä ja erityisesti elollisten vesiluonnonvarojen tutkimusta.
It will also be necessary to enhance the profile and incentives for scientists, which will produce an improvement in marine science in general and fisheries research in particular.
Riittävän rahoituksen tarve
Need for adequate funding
Sanotaan, ettei ongelma johdu niinkään rahasta vaan henkilöresursseista, mutta tämä ei tarkoita, että alan tutkimuksella olisi käytössään mielin määrin taloudellisia resursseja.
Even though the phrase ‘ Not money, but human resources is the problem! ’ sums up the situation very well, this does not mean that there is a surplus of financial resources for research in this area.
Haasteiden ratkaiseminen edellyttää paitsi tieteellisten ja teknologisten tietojen asianmukaista käyttöä myös EU:n ja jäsenvaltioiden vahvaa taloudellista tukea.
In addition to the adequate use of scientific and technological knowledge, the challenges require decisive financial support from the EC and the Member States.
Eri tutkimuslaitokset ovat tähän asti saaneet kahdenlaista rahoitusta: kansallista rahoitusta, jonka vastineeksi ne ovat antaneet jäsenvaltioiden hallituksille tieteellisiä tietoja, ja yhteisön rahoitusta perustietojen keruuta koskevan direktiivin ja tieteellisiin komiteoihin osallistumisen perusteella.
Up to now, the various research institutes have been funded through two channels: national funds in exchange for providing Member State governments with scientific information, and Community funds under the directive on basic data collection and through their participation in the scientific committees.
Kolmantena rahoituslähteenä ovat olleet tutkimuksen puiteohjelmat.
The third source of funding was the research framework programme.
Neljänteen ja viidenteen puiteohjelmaan sisältyi soveltavan merentutkimuksen piiriin kuuluvia kalastuksen ja vesiviljelyn erityisohjelmia (FAIR), joiden määrärahat olivat 130 miljoonaa ja 150 miljoonaa euroa.
The 4th and 5th FPs included specific programmes for fisheries and aquaculture (FAIR) intended for the applied marine research sector, with funding of EUR 130 and 150 million.
Kalastuspolitiikka oli yhtenä painopistealueena myös kuudennessa puiteohjelmassa, vaikka sen määrärahoja vähennettiinkin 60 miljoonaan euroon.
Fisheries policy was still a priority in the 6th FP, even though the amount of funding was reduced to EUR 60 million.
Seitsemänteen puiteohjelmaan ei sen sijaan sisälly kalastusta eikä vesiviljelyä erityisenä toimintalinjana.
In contrast, the 7th FP does not treat either fisheries or aquaculture as a specific strand.
Ainoastaan aihealue 2 "Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia" voisi laajasti tulkittuna kattaa näiden alojen tutkimuksen.
Only thematic area 2, ‘Food, agriculture and biotechnology’ could, if interpreted in the wider sense, cover research in these fields.
Merien luonnonvarojen tutkimus ja rannikkoalueiden yhdennetty hoito eivät sisälly nimenomaisesti myöskään aihealueeseen 6 "Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos)".
Thematic area 6, ‘Environment (including climate change)’ does not specifically include research on marine resources and integrated coastal zone management either.
Pitää paikkansa, että tutkijoilla on vaikeuksia esittää hankkeita seitsemänteen puiteohjelmaan, sillä tutkimuksen lähestymistapa on erilainen esimerkiksi vesiviljelyyn liittyvissä aiheissa, jotka ovat luonteeltaan lähinnä teollisia, tai kalastukseen tai meritieteisiin liittyvissä aiheissa, jotka ovat luonteeltaan monialaisia ja pitkän aikavälin kattavia.
Scientists face difficulties when submitting projects to the 7th FP owing to the differing approach taken in research on topics linked to aquaculture, for example, which are basically industrial in nature, and on topics relating to fisheries or marine sciences, which are multidisciplinary and more long-term in nature.
Kumpaakin alaa on tätä ennen rahoitettu samoista määrärahoista, mikä on mahdollistanut täydentävyyden, ja toimia on koordinoinut nykyisen tutkimuksen pääosaston sijasta kalastuksen pääosasto.
Until now, both fields were covered by the same funds, thus allowing complementarity, and they were coordinated by DG Fisheries rather than DG Research.
Tämän vuoksi tiedeyhteisön on ollut vaikea tuoda alan huolenaiheita ja tarpeita ehdotuspyyntöjä koskevien suuntaviivojen valmistelusta vastaavien virkamiesten tietoon.
The outcome is that it has become more difficult for the scientific community to communicate the concerns and needs of the sector to the officials responsible for drawing up calls for proposals.
Tutkimuksen pääosasto on puolestaan halunnut rahoittaa lähinnä perustutkimusta sen sijaan, että se kannustaisi julkiseen politiikkaan painottuvaa tutkimusta, joka voisi esimerkiksi tuoda tieteellistä lisäarvoa yhteisön meristrategiaan, tai tutkisi kalastuksen vaikutusta ilmastonmuutokseen.
For its part, DG Research has opted chiefly to finance basic research rather than accommodating research geared to public policies in order, for example, to boost the scientific component of the Community marine strategy, or study fishing’s contribution to climate change.
EU:n meripolitiikan tavoite eli tuottava kalastus puhtaassa meriympäristössä edellyttää siis, että tällä alalla työskentelevät tutkijat saavat käyttöönsä horisontaalisia rahoitusmekanismeja seitsemännessä puiteohjelmassa.
To sum up, the objective of EU maritime policy, achieving productive fishing in a clean marine environment, requires scientists working in this area to have access to horizontal financing mechanisms under the 7th FP.
On välttämätöntä ottaa pikaisesti käyttöön elollisia vesiluonnonvaroja koskeva erityinen tiedepolitiikka, johon osoitetaan huomattavia määrärahoja.
We insist on the need urgently to implement a specific science policy geared to fishery resources, accompanied by a significant financial effort.
EU:n meriympäristöä koskevalle koulutukselle antaman tuen ansiosta voidaan integroida erilaiset näkökohdat – sosiaaliset, taloudelliset, merenkulkua koskevat ja kaupalliset näkökohdat – ja osaltaan parantaa yleistä käsitystä yhteisestä kalastuspolitiikasta ja sen säilyttämisen tarpeesta.
EU support for marine training and education will make it possible to integrate the various points of view, social, economic, maritime and commercial, and will help to improve the way in which the common fisheries policy is generally viewed and heighten awareness of the need to maintain it.
tekijänoikeuksien näkymistä Euroopan unionissa
on the outlook for copyright in the EU
sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnaN LAUSUNTO Error!
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 18
– ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 14 ja 95 artiklan,
– having regard to Articles 14 and 95 of the EC Treaty,
– ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 27 artiklan,
– having regard to Article 27 of the United Nations Universal Declaration of Human Rights,
– ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 17 artiklan 2 kohdan,
– having regard to Article 17(2) of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– ottaa huomioon 30. marraskuuta 2007 päivätyn komission kertomuksen tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tiettyjen piirteiden yhdenmukaistamisesta tietoyhteiskunnassa annetun direktiivin 2001/29/EY soveltamisesta ( SEC(2007)1556 ),
– having regard to the Commission report of 30 November 2007 on the application of Directive 2001/29/EC on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society ( SEC(2007)1556 ),
– ottaa huomioon 16. heinäkuuta 2008 päivätyn komission vihreän kirjan tekijänoikeudesta osaamistaloudessa ( KOM(2008)0466 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 16 July 2008 on copyright in the knowledge economy ( COM(2008)0466 ),
– ottaa huomioon 25. syyskuuta 2008 antamansa päätöslauselman laillisiin verkkomusiikkipalveluihin liittyvästä tekijänoikeuden ja lähioikeuksien rajatylittävästä kollektiivisesta hallinnoinnista
– having regard to its resolution of 25 September 2008 on collective cross-border management of copyright and related rights for legitimate online music services
Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2008)0462 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0462 . ,
– ottaa huomioon komission 18. toukokuuta 2005 antaman suosituksen 2005/737/EY laillisiin verkkomusiikkipalveluihin liittyvästä tekijänoikeuden ja lähioikeuksien rajatylittävästä kollektiivisesta hallinnoinnista
– having regard to the Commission Recommendation 2005/737/EC of 18 October 2005 on collective cross-border management of copyright and related rights for legitimate online music services
– ottaa huomioon komission 16. huhtikuuta 2004 antaman tiedonannon tekijänoikeuden ja lähioikeuksien hallinnoinnista sisämarkkinoilla ( KOM(2004)0261 ),
– having regard to the Commission Communication of 16 April 2004 on the management of copyright and related rights in the internal market ( COM(2004)0261 ),
– ottaa huomioon tietokantojen oikeudellisesta suojasta 11. maaliskuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/9/EY
– having regard to Directive 96/9/EC of the European Parliament and of the Council of 11 March 1996 on the legal protection of databases
– ottaa huomioon tekijänoikeuden ja tiettyjen lähioikeuksien suojan voimassaoloajasta 12. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/116/EY
– having regard to Directive 2006/116/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on the term of protection of copyright and certain related rights
– ottaa huomioon 27. syyskuuta 2007 antamansa päätöslauselman aloitteesta "i2010: Tavoitteena Euroopan digitaalinen kirjasto"
– having regard to its resolution of 27 September 2007 entitled “i2010: towards a European digital library”
– ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnot ( A6‑0017/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6-0017/2009 ),
Tekijänoikeus ja tietoyhteiskunta
Copyright and the information society
EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1. , direktiivi 2004/48/EY ja tietosuojamääräykset yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24. lokakuuta 1995 annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivistä 95/46/EY
1. , Directive 2004/48/EC and the provisions on data protection set out in Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 1995 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free movement of such data
9. katsoo, että direktiivissä 2001/29/EY on oikeudenmukaisesti tasapainotettu eri osapuolten edut;
Takes the view that Directive 2001/29/EC constitutes a fair balance between the interests of the various parties involved;