natgillin/translations-raw huggingface dataset:
K. katsoo, että ”Baukultur” (korkealaatuinen rakennuskulttuuri) eli suunnittelun ja rakentamisen laatuun ja menettelyihin vaikuttavien kulttuuristen, taloudellisten, teknologisten, sosiaalisten ja ympäristönäkökohtien summa on merkittävä osa integroitua kaupunkipolitiikkaa,
K. whereas ‘Baukultur’ (the culture of a high quality built environment), that is to say the sum of cultural, economic, technological and environmental aspects influencing the quality and process of planning and building, is an essential component of integrated urban development,
L. katsoo, että kokonaisvaltainen lähestymistapa edellyttää, että kehitettyjen hankkeiden on muodostettava pitkän aikavälin suunnitelma, johon sisältyy taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöllinen ulottuvuus, ja jossa keskeiset kumppanit ovat täysin mukana kaupunkien kehittämisohjelmien suunnittelussa, toteuttamisessa ja arvioimisessa,
L. whereas the integrated approach implies that the projects developed should constitute a coherent long-term plan incorporating the economic, social and environmental dimensions and fully involving key partners in the planning, execution and evaluation of urban development programmes;
6. kehottaa komissiota ja neuvostoa koheesiopolitiikan väliarvioinnin yhteydessä hyödyntämään paremmin synergiat Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kanssa koko alueen kehittämiseksi; suosittelee vuoden 2013 jälkeistä koheesiopolitiikkaa koskevien pohdintojen yhteydessä koordinoimaan tiiviisti koheesiopolitiikkaa ja maatalouspolitiikkaa, jotta voidaan lisätä mahdollisuuksia parantaa maaseudun elämänlaatua;
Calls on the Commission and Council, in the context of the mid-term review of cohesion policy, to make better use of synergies with the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) for the development of the territory as a whole; recommends, with an eye to post-2013 cohesion policy, close coordination between cohesion policy and rural development policy, in order to enhance the opportunities for improving the quality of life in rural areas;
Muistuttaa informaatio- ja viestintäteknologioiden keskeisestä roolista alueiden kehitysnäkymille tulevaisuudessa ja suosittelee sen vuoksi, kuten alueellisessa agendassa todetaan, infrastruktuurin, kuten laajakaistakaapelien, yhdistämistä uusiin liikenne- ja viestintäohjelmiin;
Recalls the key role that access to information and communication technologies plays for the future development prospects of the regions, and thus recommends, as mentioned in the Territorial Agenda, integrating infrastructure such as broadband cables into new transport and communication programmes;
15. tunnustaa, että korkealaatuinen esiopetus ja kouluopetus, elinikäinen oppiminen, yliopistot ja muut tutkimuslaitokset ovat perustana kaupunkien ja alueiden kehittymiselle;
Acknowledges that high quality pre-school and school education, lifelong learning, universities and other research institutes, are fundamental for the future development of cities and regions;
20. pyytää komissiota Lissabonin sopimuksen mukaisen, aluesuunnittelua koskevan yhteisön uuden toimivallan puitteissa laatimaan ESPONin työn pohjalta tiedonannon yhteisön kehyksen luomisesta alueellisten vaikutusten arvioimiseksi hanketasolla;
Calls on the Commission, in the light of the Community’s new competences for spatial planning under the Treaty of Lisbon, to draft a communication on the creation of an EU framework for spatial impact assessment at project level, taking account of the work of ESPON;
37. toteaa pahoitellen, että sosiaaliset ja taloudelliset erot kasvavat varsinkin EU:n kaupunkiseuduilla ja kaupungeissa, mutta myös maaseudulla; kehottaa jäsenvaltioita tarttumaan tähän ongelmaan tehokkaammin ja ottamaan sen paremmin huomioon rakennerahastovarojen jakamista koskevassa ohjelmasuunnittelussa;
Regrets that social and economic disparities are on the increase, particularly in metropolitan regions and cities in the EU, but also in rural areas; calls on the Member States to tackle this problem more energetically and to take greater account of it when planning programmes with a view to the award of appropriations from the structural funds;
43. kehottaa komissiota tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin seitsemännen puiteohjelman puitteissa tukemaan entistä enemmän hankkeita, jotka edistävät kestävään kaupunkialueiden hallintaan liittyvää kehittämistä ja kokemustenvaihtoa, energiaa säästävien toimintatapojen ja teknologioiden edistämistä, kaupunkien ympäristöongelmien ratkaisua sekä kaupunkien osallistumista ilmastonmuutoksen torjumiseen;
Calls on the Commission, in the context of future funding programmes including the Seventh Framework Programme for research, technological development and demonstration activities to step up its support for projects promoting the development and exchange of experience on sustainable urban management, the promotion of energy efficient practices and technologies, the resolution of urban environmental problems and the contribution of cities to combating climate change;
Aluesuunnittelusta ja kaupunkikehityksestä vastaavat EU:n ministerit hyväksyivät 24.–25. toukokuuta 2007 Leipzigissa pitämässään epävirallisessa ministerikokouksessa alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan.
On 24-25 May 2007 the EU ministers responsible for spatial planning and urban development adopted the Territorial Agenda (TA) and the Leipzig Charter (LC) at an informal ministerial meeting in Leipzig.
EU:n ministerit sopivat näin Euroopan aluekehityksen tulevien haasteiden yhteisen analyysin pohjalta Euroopan unionin kehityksen alueellisista painopisteistä ja suosituksista integroiduksi kaupunkien kehittämispolitiikaksi ottaen siinä huomioon erityisesti epäsuotuisasti kehittyvät kaupunkialueet.
On the basis of a joint analysis of future challenges to spatial planning in Europe, the EU ministers agreed on territorial priorities for the development of the European Union and on recommendations for an integrated urban development policy, with particular reference to disadvantaged neighbourhoods.
Alueellinen agenda on jäsenvaltioiden monivuotisen hallitustenvälisen yhteistyön tulos ja perustuu edelleenkin voimassa olevan Euroopan aluekehityssuunnitelman (ESDP) kolmeen keskeiseen tavoitteeseen:
The TA is the result of many years of intergovernmental cooperation between the Member States, and is based on three essential objectives of the European Spatial Development Perspective (ESDP), which is still applicable:
§ tasapainoisen ja monikeskuksisen kaupunkijärjestelmän kehittäminen ja kaupunkien ja maaseudun välisen suhteen uudistaminen
· establishment of a polycentric and balanced urban system and the creation of a new urban-rural relationship,
§ infrastruktuurin ja tiedon tasavertaisen saatavuuden varmistaminen
· ensuring parity of access to infrastructure and knowledge,
§ luonnon ja kulttuuriperinnön kestävä kehittäminen, harkittu käyttö ja suojelu.
· sustainable development, particularly through management and conservation of the natural and cultural heritage.
Alueellisen agendan hyväksyminen vahvistaa alueellista ulottuvuutta ja on jatkoa pyrkimyksille määritellä paremmin alueellisen koheesion käsite ja kehittää sitä edelleen.
The adoption of the TA reinforces the territorial dimension and forms part of efforts to define and shape the concept of territorial cohesion more effectively.
Jo EY:n perustamissopimuksen 2, 6, 16 ja 158 artiklan perusteella alueellinen yhteenkuuluvuus otettiin huomioon koheesiopolitiikan kolmantena ulottuvuutena.
On the basis of Articles 2, 6, 16 and 158 of the EC Treaty, territorial cohesion has already been acknowledged as a third dimension of cohesion policy.
Alueellinen yhteenkuuluvuus ilmoitetaan perustamissopimuksen tavoitteeksi uudistussopimuksessa, ja siinä on määräys EU:n ja jäsenvaltioiden kilpailevasta lainsäädäntötoimivallasta tällä alalla.
The Reform Treaty declares territorial cohesion to be a Treaty objective and provides for concurrent legislative competences for the EU and the Member States in this area.
Kaupunkikehityksestä vastaavat EU:n ministerit sopivat Leipzigin peruskirjasta, vaikka EU:lla ei ole kaupunkikehityksen alalla lainsäädäntötoimivaltaa.
The EU urban planning ministers agreed on the LC in spite of the fact that the EU does not possess any legislative competence in the field of urban planning.
Kaupunkiulottuvuus tulee kuitenkin Euroopan tasolla entistä suuremman huomion kohteeksi erityisesti koheesiopolitiikan kehittämisen kannalta.
However, the urban dimension is increasingly becoming the subject of attention at European level, particularly for the formation of cohesion policy.
Leipzigin peruskirja pohjautuu ennen kaikkea seuraaviin tuloksiin:
The LC builds principally on the results of:
§ Lillen toimintasuunnitelmaan vuodelta 2000
· the Lille Action Programme of 2000,
§ Urban Acquis -asiakirjaan vuodelta 2004
· the Urban Acquis of 2004 and
§ Bristolin sopimukseen vuodelta 2005.
· the Bristol Accord of 2005.
Kohti ensimmäisen toimintaohjelman hyväksymistä
Towards the adoption of the first Action Programme
EU:n ministerit hyväksyvät 23. marraskuuta 2007 Azoreilla pidettävässä epävirallisessa ministerineuvostossa alueellisen agendan täytäntöönpanoa koskevan ensimmäisen toimintaohjelman.
On 23 November 2007 the EU ministers will be adopting the first Action Programme for the implementation of the TA at the Informal Council of Ministers in the Azores.
Toimintaohjelma antaa kehyksen konkreettisille yksittäisille toimille, jotka on tarkoitus toteuttaa alueellisen agendan tavoitteiden saavuttamiseksi vuonna 2010 tehtävään ensimmäiseen arviointiin mennessä.
The Action Programme provides a framework for concrete individual measures to be taken to achieve the objectives of the TA until an initial assessment in 2010.
Tässä erotetaan viisi tehtäväaluetta:
In this context, five areas of work should be distinguished:
§ alueellisen agendan täytäntöönpano ministerien toimivaltaan kuuluvalla alueella
· Implementing the TA in the ministers’ sphere of competence,
§ EU:n kannalta keskeisiin asioihin vaikuttaminen ja alakohtaisten politiikkojen alue- ja kaupunkiulottuvuuden lujittaminen
· Influencing key EU dossiers and reinforcing the territorial and urban dimension of sector-specific policies,
§ hallinnon monitasoisuuden lujittaminen
· Reinforcing multi-level governance,
§ EU:n alueellisen kehityksen arviointi ja vertailu
· Assessing and comparing territorial development in the EU,
§ ensimmäisen toimintaohjelman täytäntöönpanon koordinointi ja arviointi ja alueellista koheesiota ja kestävää aluekehitystä koskevan viestintästrategian kehittäminen.
· Coordinating and assessing the implementation of the first Action Programme and developing a communication strategy for territorial cohesion and sustainable spatial development.
Toimintaohjelman on tarkoitus käynnistää dynaaminen prosessi, jolla voidaan vaikuttaa myönteisesti Euroopan aluekehitykseen alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan tavoitteiden mukaisesti.
The Action Programme is intended to trigger a dynamic progress making it possible to influence European spatial development positively in accordance with the objectives of the TA and LC.
Euroopan parlamentti osallistui alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan laadintaan, on tuonut aktiivisen panoksensa prosessiin ja haluaa seurata kriittisesti täytäntöönpanon kehitystä.
The European Parliament was involved in the elaboration of the TA and LC as a stakeholder, took an active part in the process and wishes to monitor the implementation process as a critical observer.
Aluekehitysvaliokunta hyväksyi 27. helmikuuta 2007 kannanoton, joka sisälsi alueellista agendaa ja Leipzigin peruskirjaa koskevat suositukset ja jossa se vaati muun muassa toimintaohjelmaa, joka sisältää täsmälliset arviointiperusteet ja mitattavissa olevat tavoitteet.
On 27 February 2007 the Committee on Regional Development (REGI) adopted a position paper with recommendations for the TA and LC, calling, inter alia, for an Action Programme with precise evaluation criteria and measurable objectives.
Myös valiokunta-aloitteinen mietintö – joka on jatkoa aluekehitysvaliokunnan aktiiviselle osallistumiselle päätettäessä alueellisesta toimintasuunnitelmasta, Leipzigin peruskirjasta ja ensimmäisestä toimintaohjelmasta – tuo tärkeän panoksen tasapainoisen ja kestävän EU:n aluekehityksen toteuttamiseen.
The own-initiative report – building on the REGI committee’s active contribution to the adoption of the TA, the LC and the first Action Programme – is another essential contribution to achieving the balanced, sustainable development of the EU on a territorial basis.
Mietinnöstä päätetään ennen EU:n kevään huippukokousta, jonka ohjelmassa on keskustelu Lissabonin ja Göteborgin strategioista, jotta alue- ja kaupunkiulottuvuuden kannalta tärkeät seikat otettaisiin näissä strategioissa paremmin huomioon.
The report is intended to be adopted before the EU Spring Summit, at which a debate on the Lisbon and Gothenburg strategies is on the agenda, so that greater attention can be paid to the interests of the territorial and urban dimension in the context of these strategies.
Täytäntöönpanon onnistumisen edellytykset
Requirements for successful implementation
Alueellisessa agendassa ja Leipzigin peruskirjassa muotoillut tavoitteet voidaan saavuttaa vain kokonaisvaltaisella, monialaisella ja yhtenäisellä kehitysstrategialla.
The objectives formulated in the TA and the LC can only be achieved by a comprehensive, cross-sector, holistic development strategy.
Siksi on ehdottoman välttämätöntä soveltaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa, sekä vertikaalisesti että horisontaalisesti.
To that end it is essential to pursue an integrated approach, both vertically and horizontally.
Vertikaalisesti kokonaisvaltainen lähestymistapa merkitsee hallinnon eri tasojen (paikallinen, alueellinen, kansallinen ja eurooppalainen) parempaa yhteensovittamista ja yhteistyötä, johon osallistuvat kaikki ne paikalliset ja alueelliset toimijat, joihin asia vaikuttaa, ja kansalaisyhteiskunta (sidosryhmät).
A vertically integrated approach means better coordination and cooperation between different levels of government (local, national and European) involving all the local and regional actors concerned and civil society (stakeholders).
Toimintaohjelman ei tulisi olla vain asiasta vastaavia EU:n ministereitä koskeva toimintakehotus, vaan kaikki hallinnon tasot olisi saatava osallistumaan tavoitteiden toteuttamiseen.
The Action Programme should not only call on the relevant EU ministers to take action but should involve all levels of government in the implementation of the objectives.
Erityisesti paikallisten ja alueellisten toimijoiden olisi sitouduttava tavoitteisiin, koska näillä toimijoilla on erityinen merkitys pyrittäessä aluesuunnittelulle asetettuihin tavoitteisiin
Local and regional stakeholders in particular should adopt these objectives, which are of particular importance in the pursuit of spatial planning aims.
ks. mm. European Commission, "Spatial impacts of Community policies and costs of non-coordination". .
See, inter alia, European Commission, “Spatial impacts of Community policies and costs of non-coordination”.
Kaupunkikehitys voi olla onnistunutta vain silloin, kun se ymmärretään kaupunkien ja niitä ympäröivien alueiden politiikaksi.
Urban development can only be successful if it is understood as city-plus-periphery policy.
Kaupunkeja ympäröivät alueet hyötyvät kaikesta siitä, mitä kaupungit voivat tarjota, mutta kaupungit tarvitsevat yhtä kipeästi niiden ympärillä olevia alueita sellaisten tehtävien suorittamiseen, joista ne eivät voi itse riittävästi selviytyä.
For just as the periphery benefits from what the city has to offer, the city urgently needs its periphery to carry out functions which it is not able to perform itself, such as recreation or water supply.
Kun otetaan huomioon kaupunkien ja niitä ympäröivien alueiden väliset tiiviit sidokset, erityisesti materiaali-, pääoma- ja henkilövirrat, on selvää, että kaupunkien on solmittava kumppanuuksia niitä ympäröivien alueiden kanssa.
In view of the intensive reciprocal relations – in particular the flows of materials, capital and people – between city and periphery, it is clear that cities must enter into partnerships with their peripheries.
Sitä varten on luotava sopivia hallintorakenteita, jotka mahdollistavat synergioiden hyödyntämisen ja joilla vältetään epäterve kilpailu resursseista.
To that end, appropriate administrative structures must be created making it possible to make use of synergies and avoid unhealthy competition for resources.
Byrokraattiset ja poliittiset esteet on voitettava.
Bureaucratic and political barriers must be overcome.
Alueellisella yhteistyöllä on keskeinen asema kaupunki- ja maaseutualueiden välisen vastakkainasettelun välttämisessä ja synergioiden mahdollisimman tehokkaassa hyödyntämisessä.
In this connection territorial and regional cooperation has a key role in preventing polarisation between urban and rural areas and making the best possible use of synergies.
Maaseutualueiden erityisosaaminen antaa tärkeän panoksen Euroopan alueelliseen monimuotoisuuteen.
The specific competences of rural areas make an important contribution to the territorial diversity of Europe.
Kestävä alue- ja kaupunkikehitys vaatii myös horisontaalisesti kokonaisvaltaista lähestymistapaa.
Sustainable regional and urban planning also calls for a horizontally integrated approach.
Alakohtaiset politiikat eivät saa olla aluesuunnittelun tai kaupunkikehityksen tavoitteiden kanssa ristiriidassa, vaan niiden on oltava niiden kanssa yhdenmukaisia.
Sector-specific policies must not run counter to the objectives of spatial planning or those of urban development, but must be in harmony with them.
Tämän vuoksi on analysoitava, mitä vaikutuksia alakohtaisilla politiikoilla, esimerkiksi liikennepolitiikalla tai energiapolitiikalla, on laajemman tai suppeamman alueen kannalta.
With that in mind, sector-specific policies such as transport or energy policy must be analysed to gauge their large- and small-scale spatial impact.
Tällainen lähestymistapa auttaa osaltaan estämään sosiaalista syrjäytymistä ja tukemaan epäsuotuisasti kehittyviä kaupunkialueita.
Such an approach is also of benefit in avoiding social exclusion and giving encouragement to disadvantaged neighbourhoods.
Siksi on toteutettava kokonaisvaltainen kehitysstrategia, joka ottaa huomioon eri osa-alueet kuten koulutuksen, työmarkkinat, liikennepolitiikan ja rakentamiskulttuurin.
An integrated development strategy must therefore be implemented taking account of the most diverse aspects such as education, the labour market, transport policy and "Baukultur" (culture of the built environment).
Lisäksi koheesiopolitiikka on avainasemassa alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan tavoitteiden saavuttamisessa.
Cohesion policy also plays a key role in achieving the objectives of the TA and LC.
Koheesiopolitiikka on rahoitusvolyyminsa perusteella kestävän alue- ja kaupunkikehityksen merkittävin ohjausväline.
Thanks to the size of its budget, cohesion policy is the most important management instrument for sustainable spatial and urban development.
Rakennerahastovarojen myöntämistä olisi suunnattava aikaisempaa voimakkaammin aluepoliittisia tavoitteita vastaavasti – kuten monikeskuksisen kaupunkirakenteen edistämiseen tai ilmastonmuutoksen tarpeelliseksi tekemään Euroopan laajuiseen riskinhallintaan.
The award of appropriations from the structural funds should be geared more closely to territorial policy objectives, such as the promotion of a polycentric urban structure or of trans-European climate change risk management.
Kaupungeilla on erityinen vastuu yhteisön ilmastonsuojelutavoitteiden saavuttamisessa.
Cities have a particular responsibility for meeting Community climate change objectives.
Tavoitteeksi on asetettava ilmastoystävällinen kaupunki, ja ilmastonsuojelu vahvistettava kaikkia aloja koskevaksi ja kaikissa suhteissa huomioon otettavaksi asiaksi.
On the model of a climate-friendly city, action on climate change should be mainstreamed and taken into account in all areas of policy.
Rakennerahastot voivat vaikuttaa tähän esimerkiksi tukemalla ensisijaisesti ilmastoystävällisempiä liikenneratkaisuja ja energiatehokasta rakentamista.
The structural funds can contribute to this for example by giving priority to more climate-friendly transport solutions and energy-efficient construction measures.
Konkreettisia ehdotuksia alueellisen agendan ja Leipzigin peruskirjan täytäntöönpanon parantamiseksi
Concrete proposals for improving the implementation of the TA and LC objectives
Tasapainoinen alue- ja kaupunkikehitys on mahdollista saavuttaa vain taloudellisen, ekologisen, sosiaalisen ja kulttuurisen kehityksen yhteisvaikutuksella.
Only through interaction between economic, environmental, social and cultural development will it be possible for balanced spatial and urban development to take place.
Aluepolitiikassa on kyse alueen koko kehityksen suunnittelusta ja ohjauksesta (asuntoalueiden rakentaminen, kauppa/liiketoiminta/teollisuus, liikenne, infrastruktuuri, luontoalueet, maatalous), missä kaupunkialueilla on aina ollut niiden taloudellisen ja yhteiskunnallisen tehtävän vuoksi erityinen asema.
Spatial development is concerned with the planning and management of the whole territory (housing, trade and industry, transport, infrastructure, natural environment, agriculture), in which urban areas have always played a special role in view of their economic and social function and their complexity.
Yksi Portugalin puheenjohtajakauden painopisteistä on alueellisen agendan tavoitteiden toteuttaminen.
One priority of the Portuguese Presidency is to implement the objectives of the TA.
Jäsenvaltiot ovat alueellisessa agendassa sopineet alueellisen agendan ensimmäisestä arvioinnista Unkarin puheenjohtajakaudella vuonna 2010.
The Member States have agreed in the TA to carry out an initial assessment of the TA in 2010 under the Hungarian Presidency.
Tällainen arviointi on järkevä vain siinä tapauksessa, että konkreettisia tavoitteita ja toteutunutta kehitystä verrataan keskenään.
Such an assessment only makes sense if the concrete objectives of the TA are to be compared with real developments.
Siksi on välttämätöntä, että ensimmäisen toimintaohjelman toteuttamisen yhteydessä määritellään konkreettiset, mitattavissa olevat indikaattorit, joiden avulla EU:n alueiden kehitystä voidaan arvioida.
It is therefore necessary for concrete, measurable indicative targets to be defined in the context of the implementation of the first Action Programme, making it possible to evaluate the spatial development of the EU.
Tätä varten olisi hyödynnettävä ehdotuksia, jotka sisältyvät ESPON-tutkimuksiin (esimerkiksi ESPON 1.1.1 monikeskuksisuudesta, ESPON 1.14 väestökehityksestä ja ESPON 1.2.1 liikenteestä).
To that end use should be made of the proposals in the Espon studies (e.g. Espon 1.1.1 on polycentrism, Espon 1.1.4 on demographic changes, Espon 1.2.1 on transport).
Lissabonin uudistusohjelmassa alueellinen yhteenkuuluvuus ilmoitetaan perustamissopimuksen tavoitteeksi, ja siinä EU:lle ja jäsenvaltioille annetaan tällä alalla kilpaileva toimivalta.
The Lisbon Reform Treaty declares territorial cohesion to be a Treaty objective and confers on the EU a concurrent competence with the Member States in this area.
Komission olisi hyödynnettävä tätä perustaa ja edistettävä aloitteilla alueellisen agendan täytäntöönpanoa ja kehitettävä sitä edelleen avoimen koordinointimenetelmän puitteissa.
The Commission should make use of this basis to press on with the implementation of the TA by means of initiatives and to develop it through the Open Method of Coordination.
Tähän kuuluu – uusien EU:n tason lainsäädäntöhankkeiden alueellisten vaikutusten arvioinnin ohella – EU:n politiikkojen alueellisen vaikutuksen tarkempi analyysi.
This should include – in addition to the assessment of the spatial impact of new proposed legislation at EU level – a more detailed analysis of EU policies as to their territorial effects.
Eräät ESPON- tutkimukset ovat jo tuottaneet tällä alalla ensimmäisiä tuloksia, jotka olisi otettava päätöksenteossa huomioon
Some Espon projects have already produced initial results in this area which should be taken into account in the formation of policy.