natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EYVL C 201, 16.7.1999, s. 1. ,
OJ C 201, 16.7.1999, p 1. ,
– ottaa huomioon neuvoston 26. kesäkuuta 2001 antaman päätöslauselman tieteen ja yhteiskunnan välisistä suhteista sekä naisista tieteen alalla
– having regard to the Council Resolution of 26 June 2001 on science and society and on women in science
EYVL C 199, 14.7.2001, s 1. ,
OJ C 199, 14.7.2001, p 1. ,
– ottaa huomioon neuvoston 27. marraskuuta 2003 antaman päätöslauselman naisten ja miesten yhtäläisestä pääsystä ja osallistumisesta osaamisyhteiskuntaan kasvun ja innovaatioiden edistämiseksi
– having regard to the Council Resolution of 27 November 2003 on equal access to and participation of women and men in the knowledge society for growth and innovation
EUVL C 317, 30.12.2003, s. 6. ,
OJ C 317, 30.12.2003, p 6. ,
– ottaa huomioon neuvoston 18. huhtikuuta 2005 tekemät päätelmät eurooppalaisen tutkimusalueen tieteen ja teknologian tutkijavoimavarojen vahvistamisesta,
– having regard to the Council Conclusions of 18 April 2005 on reinforcing human resources in science and technology in the European Research Area,
– ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1982/2006/EY Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013)
– having regard to Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007-2013)
– ottaa huomioon neuvoston direktiivin 2002/73/EY miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa annetun neuvoston direktiivin 76/207/ETY muuttamisesta
– having regard to Directive 2002/73/EC of the European Parliament and of the Council of 23 September 2002 amending Council Directive 76/207/EEC on the implementation of the principle of equal treatment for men and women as regards access to employment, vocational training and promotion, and working conditions
EYVL L 269, 5.10.2002, s. 15. ,
OJ L 269, 5.10.2002, p 15. ,
– ottaa huomioon komission toimintasuunnitelman tiede ja yhteiskunta ( KOM(2001)0714 ),
– having regard to the Commission's Science and Society Action Plan ( COM(2001)0714 ),
– ottaa huomioon komission valmisteluasiakirjan aiheesta naisten osallistuminen tieteelliseen tutkimukseen: huippuosaaminen ja innovointi - sukupuolten tasa-arvo tieteessä (Commission staff working document Women and Science: Excellence and Innovation - Gender Equality in Science) (SEK(2005) 370),
– having regard to the Commission staff working document entitled ‘Women and Science: Excellence and Innovation - Gender Equality in Science’ ( SEC(2005)0370 ),
– ottaa huomioon komission vihreän kirjan eurooppalainen tutkimusalue: uudet näköalat ( KOM(2007)0161 ) ja siihen liittyvän komission valmisteluasiakirjan (SEK(2007) 412),
– having regard to the Commission Green Paper entitled ‘The European Research Area: New Perspectives’ ( COM(2007)0161 ) and the Commission staff working document accompanying the above mentioned Green Paper ( SEC(2007)0412 ),
– ottaa huomioon 3. helmikuuta 2000 antamansa päätöslauselman komission tiedonannosta naiset ja tiede: naiset mukaan rikastuttamaan Euroopan tutkimustoimintaa
– having regard to its resolution of 3 February 2000 on the communication from the Commission entitled: ‘Women and science - Mobilising women to enrich European research’
EYVL C 309, 27.10.2000, s. 57. ,
OJ C 309, 27.10.2000, p.57. ,
– ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2004 antamansa päätöslauselman työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamisesta
– having regard to its resolution of 9 March 2004 on reconciling professional, family and private lives
– ottaa huomioon komission 1. maaliskuuta 2006 antaman tiedonannon naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelmasta 2006–2010 ( KOM(2006)0092 ) ja 13. maaliskuuta 2007 aiheesta antamansa päätöslauselman
– having regard to the Commission communication of 1 March 2006 entitled ‘A Roadmap for equality between women and men 2006-2010’ ( COM(2006)0092 ) and to its relevant resolution of 13 March 2007
EUVL C 301 E, 13.12.2007, s. 56. ,
OJ C 301 E, 13.12.2007, p 56. ,
– ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman sääntelykehyksestä nuorten naisten perhe-elämän ja opiskeluajan yhteensovittamistoimenpiteiksi Euroopan unionissa
– having regard to its resolution of 19 June 2007 on a regulatory framework for measures enabling young women in the European Union to combine family life with a period of studies
Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0265 . ,
Texts adopted, P6_TA(2007)0265 . ,
– ottaa huomioon 27. syyskuuta 2007 antamansa päätöslauselman naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa
– having regard to its resolution of 27 September 2007 on equality between women and men in the European Union - 2007
Hyväksytyt tekstit , P6_TA(2007)0423 . ,
Texts adopted, P6_TA(2007)0423 . ,
– ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon ( A6‑0165/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0165/2008 ),
A. ottaa huomioon, että tutkimustoiminta on avainala Euroopan unionin taloudellisen kehityksen kannalta ja että Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisesti Euroopan olisi otettava palvelukseen 700 000 uutta tutkijaa,
A. whereas research represents a crucial sector for the economic development of the European Union, and whereas Europe needs to recruit 700 000 additional researchers as part of the fulfilment of the Lisbon strategy for growth and employment,
B. ottaa huomioon, että naistutkijoita on Euroopan unionissa hyvin vähän ja että julkisen ja korkeakoulusektorin tutkijoista keskimäärin vain 35 prosenttia ja yksityisen sektorin tutkijoista keskimäärin vain noin 18 prosenttia on naisia,
B. whereas female researchers are in a minority within the EU, comprising an average of 35% of researchers working in the government and higher education sectors and comprising an average of only 18% of researchers working in the private sector,
C. ottaa huomioon, että naisten osuus yliopistojen korkeimmissa viroissa on harvoin yli 20 prosenttia ja että miehet saavat professuurin tai vastaavan viran kolme kertaa naisia todennäköisemmin,
C. whereas the percentage of women in the top grades of academia rarely exceeds 20%, and men are three times more likely than women to obtain professorships or their equivalent,
D. ottaa huomioon, että jäsenvaltioissa on edelleen tarjolla vain vähän sukupuolen mukaan eriteltyjä tilastotietoja tutkijoiden tutkinnosta, tieteenalasta ja iästä,
D. whereas sex-disaggregated data on researchers by qualification, field of science and age are still scarcely available even in Member States,
E. ottaa huomioon, että miestutkijoihin verrattuna naistutkijoilla on useammin vaikeuksia työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisessa,
E. whereas female researchers experience more difficulty in reconciling working and family life than male researchers,
F. ottaa huomioon, että tieteellisissä johtoasemissa naisia on edelleenkin merkittävän vähän,
F. whereas the lack of women in scientific leadership positions remains significant,
G. katsoo, etteivät naiset ole tasapainoisen sukupuolipolitiikan toteuttamiseksi riittävän hyvin edustettuina yliopistojen päätöksentekoelimissä,
G. whereas the representation of women in university decision-making bodies is not high enough for the implementation of a gender-balanced policy,
H. ottaa huomioon, että suurimmassa osassa maita naisten tasa-arvoista edustusta tieteellisissä neuvottelukunnissa ei ole saavutettu,
H. whereas in a majority of countries the share of women on scientific boards has not reached parity,
I. ottaa huomioon, että edellä mainittuun tasa-arvon etenemissuunnitelmaan 2006–2010 liittyvässä toiminnassa painopistealueena on naisten ja miesten yhtäläinen osallistuminen päätöksentekoon ja tavoitteena se, että vuoteen 2010 mennessä julkisen sektorin tutkijoista 25 prosenttia olisi naisia,
I. whereas one of the priority areas for EU action in the above-mentioned Roadmap for equality between women and men 2006-2010 is equal representation in decision making, including a target of 25% of women in leading positions in public-sector research, to be met by 2010,
J. ottaa huomioon, että sukupuolten välistä tasapainoa ei ole saavutettu Euroopan tutkimusneuvostossa, jonka tieteellisessä neuvostossa on 5 naista ja 22 miestä,
J. whereas the European Research Council has not achieved a gender balance with only 5 women out of 22 in the Scientific Council,
K. ottaa huomioon, että vaikka EU:n opiskelijoista yli puolet on naisia ja he suorittavat 43 prosenttia EU:n tohtorintutkinnoista, vain 15 prosenttia ylimmistä korkeakoulu- ja yliopistoviroista on naisten hallussa, ja siten heillä on tutkimustoimintaa koskevissa päätöksentekoelimissä merkittävästi vähemmän vaikutusvaltaa,
K. whereas, even though women make up more than 50% of EU students and achieve 43% of EU doctoral degrees, they hold, on average, only 15% of senior academic posts and thereby have considerably less influence with regard to decision-making positions in research,
L. ottaa huomioon, että nykyinen tutkimuksen seitsemäs puiteohjelma ei edellytä pakollista sukupuolten välistä tasa-arvoa koskevaa toimintasuunnitelmaa hanke-ehdotuksia varten,
L. whereas the current FP7 does not require mandatory gender action plans for project proposals,
4. panee merkille, että erittäin suuri osa naistutkijoista luopuu vuosien kuluessa tiedeurastaan; katsoo, että tätä ilmiötä, jota kuvataan usein mallilla vuotava putki (leaking pipeline), olisi analysoitava erilaisten mallien perusteella, veto–työntö-malli mukaan luettuna; kehottaa asianomaisia viranomaisia ottamaan huomioon eri tekijät, kuten työympäristön, roolimallit, kilpailun, liikkuvuusedellytykset ja perhevelvoitteet, mahdollisia ratkaisuja muotoiltaessa;
Notes that an excessively high proportion of women scientists give up their careers at some point; considers that this pattern, which has often been described as the ‘leaking pipeline’ model, needs to be analysed on the basis of various models including the ‘push and pull factors’ model; calls on the competent authorities to take account of various factors such as working environment, occupational stereotypes, competition, mobility requirements and family responsibilities when formulating possible solutions;
6. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan "hyvä tutkija" käsitteen määritelmässä asianmukaisesti huomioon mies- ja naistutkijoiden urien erot; korostaa, että naistutkijat tuovat tutkimustoimintaan erilaisia näkökulmia ja tutkimusaihevalintoja;
Calls on the Commission and the Member States to take due account, in the definitions of excellence and a 'good researcher', of the differences between male and female scientific careers; stresses that female researchers also contribute to the world of research with different perspectives and choices of research topics;
12. ottaa huomioon, että vaikka nykyiset työhönottomenettelyt pyrkivät säilyttämään ennallaan miespuolisten tutkijoiden suosimisen työhönotossa, avoimemmat työhönottomenetelmät tehostaisivat pikemminkin naistutkijoille ominaisten taitojen samanarvoiseksi tunnustamista ja arvostamista;
Notes that, while current recruitment processes tend to maintain the status quo in terms of favouring the employment of male researchers, more open and transparent recruitment procedures would enhance the chances of the qualities that tend to be more prevalent in women scientists being equally recognised and valued;
31. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, and to the Governments and Parliaments of the Member States.
Mietinnön tarkoituksena on tunnistaa sosiaaliset, kulttuuriset ja muut esteet, jotka ovat syynä naisten aliedustukselle tieteessä.
The report seeks to identify social, cultural and other kind of barriers that account for the under-representation of women in science.
Mietinnössä esitellään lyhyesti nykytilanteen taustaa, mutta mietintö keskittyy kuitenkin pääasiassa katsomaan eteenpäin ja osoittamaan mahdollisia ratkaisuja ja parhaita käytäntöjä tilanteen ratkaisemiseksi.
It will briefly introduce the context for the situation today, but the main focus of the report will be to look forward to point to possible solutions and best practices for solving the situation.
Mietinnön taustalla on Euroopan nykytilanne, jossa naiset ovat vahvasti aliedustettuina tieteessä.
The background for the report is the current European situation, where women are greatly underrepresented in the field of science.
Tilastotietojen mukaan naiset hakeutuvat miehiä useammin korkea-asteen koulutukseen, mutta miehet valitsevat tutkijanuran useammin kuin naiset.
Statistics tells us that more women than men engage in taking a higher education, yet when it comes to choosing the research career, women are still outnumbered by men.
Korkea-asteen koulutuksen saavien naisten määrän lisääntyminen ei ole myöskään muuttanut vastaavasti naisten ja miesten määrän välistä suhdetta tietyillä opiskelualoilla tai ammateissa (eli horisontaalisessa sukupuolisegregaatiossa) tai poistanut sukupuolten välistä palkkakuilua.
The huge increase in participation of women in higher education has neither led to a corresponding change in the ratio of women to men in particular fields of study or professions – that is, a change in horizontal gender segregation – nor has it eliminated the gender-specific wage gap.
Miksi sukupuolisegregaatiosta tieteessä pitäisi olla huolissaan?
Why should we be concerned with gender segregation in science?
Toiseksi vaativilla tieteenaloilla saattaa olla vastassa tutkimushenkilöstöpula.
Second, we may face a shortage of scientific personnel in demanding fields.
Jos kykyä tehdä erittäin vaativaa tieteellistä työtä ei yhdistettäisi sukupuoleen, näiden tieteenalojen tutkijapooli olisi paljon laajempi, kun naiset osallistuisivat tutkimustoimintaan täysipainoisesti.
If talent for doing very demanding scientific work is unrelated to sex, the pool for these fields would be much larger with women fully participating in science.
Naistutkijat ovat edelleen vähemmistönä julkisella ja korkeakoulusektorilla, joilla naisten osuus on EU:ssa noin 35 prosenttia.
Women researchers are still a minority in the government and higher education sectors, with both sectors having an EU average of 35% women.
Kaikissa maissa näillä sektoreilla naistutkijoiden osuus on kuitenkin suurempi kuin yrityssektorilla, jonka tutkijoista naisia on viimeisimpien tietojen mukaan EU:ssa keskimäärin 18 prosenttia, mutta tilanne vaihtelee eri maiden välillä paljonkin.
In all countries these sectors nevertheless have higher proportions of women researchers than the business enterprise sector with an EU average of 18% women according to latest data, but there are large cross-country variations.
Maat, joiden yritystutkimuksessa on vähiten naisia, ovat Saksa (11,8 prosenttia), Itävalta (10,4 prosenttia) ja Alankomaat (8,7 prosenttia), kun Latviassa, Bulgariassa ja Romaniassa tämän alan tutkijoista yli 40 prosenttia on naisia.
The countries with the fewest women in business research are Germany (11.8%), Austria (10.4%) and Netherlands (8.7%) whereas Latvia, Bulgaria and Romania all have over 40% women.
Tilanne kohentuu erittäin hitaasti.
The situation is improving very slowly.
Naistutkijoita on miestutkijoita enemmän jäsenvaltioista alle puolessa ja muutamassa maassa naistutkijoiden osuus on pienentynyt.
Women researchers only have higher growth rates than men in less than half of the countries, and for a few countries the percentage of women researchers has decreased.
Mies- ja naistutkijoiden jakautumisessa keskeisille tieteenaloille on eroja.
The distribution of researchers by main fields of science shows different patterns for men and women.
Korkeakoulusektorilla miestutkijoista 54 prosenttia ja naistutkijoista 37 prosenttia työskentelee luonnontieteissä ja tekniikan alalla.
Among male researchers in the higher education sector, 54% work in natural science and engineering compared to 37% among women researchers.
Tutkijoiden jakautuminen tieteen eri aloille heijastaa luonnollisesti miesten ja naisten opintovalintoja korkea-asteen koulutuksessa.
This distribution of researchers across the broad field of science of course reflects study choices made by men and women in higher education.
Viime vuosina on tehty useita maita ja aikakausia korkea-asteen koulutuksen horisontaalisen sukupuolisegregaation valossa vertailevia tutkimuksia.
In recent years various studies comparing countries and historical periods in light of horizontal gender segregation in higher education have been presented.
Niistä käy ilmi, että suurimassa osassa maita naisten osuus tekniikan aloilla on lisääntynyt viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana.
They indicate that in the past twenty years the number of women in engineering has increased in most countries.
Kasvu on kuitenkin suhteellisen vähäistä ja usein hillitympää kuin muissa ammateissa ja opiskelualoilla.
This increase, however, is rather small and often lower than in alternate professions and fields of study.
Toisin ilmaistuna naisten määrä on lisääntynyt eniten opiskelualoilla, joilla naiset olivat jo ennestään vahvasti edustettuina.
In other words: the increase in the number of women is occurring mostly in fields of study that already had a high percentage of females
Joukko yksittäisiä valintoja määrittäviä yksittäisiä tekijöitä viittaa sukupuolistereotypioihin.
A group of individual factors determining individual choices refers to gender stereotypes.
Sukupuolistereotypiat ovat yksinkertaistettuja mutta usein syvään juurtuneita näkemyksiä miesten ja naisten ominaisuuksista.
Gender stereotypes are simplified but often deep-rooted perceptions of male and female characteristics.
Ne tukevat tiettyjen sukupuoliroolien ja ammattien sukupuolisegregaation jatkumista.
They support the continuity of specific gender roles and occupational gender segregation.
Toisissa lähestymistavoissa oletetaan, että sukupuolistereotypiat muotoutuvat yhteiskunnallisen sopeutumisprosessin aikana, ja toisissa esitetään, että sukupuoliroolien muotoutuminen ja uudelleenmuotoutuminen on elinikäinen prosessi.
Some approaches assume that gender stereotypes are formed during the socialisation process whereas others suggest a lifelong process of production and reproduction of gender roles.
Sukupuolistereotypioiden mukaan miesten tyypillisiä ominaisuuksia ovat muun muassa mielenkiinto teknisiä kysymyksiä kohtaan, analyyttiset taidot, ammattitaito, urakeskittyneisyys ja ammatillinen kunnianhimo, kyky puolustaa mielipidettään, hallitsemiskyky, itsekkyys ja halu "tehdä vaikutus johtoportaaseen".
Typical male characteristics – according to gender stereotypes – include, among others, their interest in technical issues, analytical competences, talent for craftsmanship, career focus and professional ambition, ability to assert themselves, dominance, selfishness, and willingness to “impression management”.
Tyypillisiksi naisten ominaisuuksiksi katsotaan lapsiystävällisyys ja perhekeskeisyys, sopusoinnun arvostaminen, empaattisuus, tunteellisuus ja epäitsekkyys.
On the other hand, typical stereotypes of female characteristics include beliefs that they are child-friendly, have an interest in family, value harmony, and are empathetic, emotional, and altruistic.
Tekniikan ala liitetään luonnollisesti pikemminkin mies- kuin naisstereotyyppeihin, minkä vuoksi tekniikan alan ammatteja pidetään luonteeltaan tyypillisesti miehisinä, eikä niiden katsota olevan naisen ensimmäisenä vaihtoehtona.
Engineering, obviously, is associated with male rather than female stereotypes – hence professions in engineering are considered to be typically male in nature and tend not to be a woman’s first choice.
Sukupuolistereotypiat ovat merkittäviä paitsi miesten ja naisten tekemien opiskelualavalintojen kannalta, ne saattavat myös vaikuttaa työelämään sijoittumiseen tai tutkimusrahoitukseen liittyvään päätöksentekoprosessiin.
Gender stereotypes are not only important to the choices men and women make regarding their fields of study, they can also influence the decision making process associated with job allocation or research funding.
Miehisten sukupuolistereotypioiden käyttö työhönottokriteereinä johtavat miesten suosimiseen työhönotossa, kun naisellisten sukupuolistereotypioiden käyttö työhönottokriteereinä johtavat naisten suosimiseen työhönotossa.
Hiring criteria with male gender stereotypes lead to a preference for hiring men whereas hiring criteria with female gender stereotypes lead to a preference for hiring women.
Perhetausta sekä sisällyttämis- ja poisjättömekanismit vertaisryhmissä ovat niin ikään vaikuttavia tekijöitä ihmissuhdetasolla.
Family background, as well as inclusion and exclusion mechanisms among peer groups, are also factors at play on the interpersonal level.
Jos tyttölapsi leikkii tietokoneella ja teknisillä leluilla, hänen tyttöystävänsä saattavat syrjiä häntä.
If a young girl plays with computers and technical toys during her childhood, she might be regarded as an outsider by her female friends.
Tässä tilanteessa perheen tuki ja kannustus ovat merkittävä sosiaalinen voimavara.
In this situation support and encouragement from the family turns out to be an important social resource.
Monen tekniikan ja muiden tieteenalojen naisopiskelijan vanhemmista ainakin toinen on usein teknisen alan ammatissa.
Thus, female students in engineering and other branches of science often have at least one parent with a profession in one of these disciplines.
Miesvaltaisessa ammatissa työskentelevän tai opiskelualalla olevan naisen roolimallin merkitys korostuu tässäkin.
This also points to the importance of having a female role model working in a male-centred profession or field of study.
Vaikka naiset saavat yhä useammin korkea-asteen koulutuksen ja valmistuvat teknisiltä aloilta, horisontaalinen sukupuolisegregaatio on vähentynyt useimmissa maissa yllättävän vähän.
Despite the expanding access for women to higher education and the growing proportion of female graduates in engineering and other branches of technical sciences, horizontal gender segregation has declined surprisingly little in most countries.
Ylimpiin virkoihin pyrkivän naisen etenemistä hidastavat lasikatot ja kompastuskivet ovat hyvin dokumentoituja ja koskevat kaikkia toimialoja, myös naisvaltaisia aloja.
The existence of a “glass ceiling” or “sticky floor” for women trying to progress to senior positions is well documented and affects all occupational sectors, even those which are dominated by women.
Naisten puuttuminen johtoasemista kärjistyy tieteen ja tekniikan toimialoilla.
The absence of women in leadership positions is more acute in science and technology occupations than in other fields.
Korkeakoulujen ja yliopistojen professoreista 15 prosenttia (2003) on naisia, joten vuoteen 1999 verrattuna kasvua on tapahtunut 2 prosenttiyksikköä.
At the highest positions in academia women make up 15% (2003) of full professors and equivalent and this is an increase of two percentage points compared to 1999.
Naisten osuutta tieteellisissä neuvottelukunnissa koskevissa luvuissa on suuria maakohtaisia eroja.
Data on the share of women on scientific boards show large difference between countries.
Pohjoismaissa naisten osuus on lähellä 50 prosenttia, mutta suurimmassa osassa maista tasa-arvoa ei ole vielä saavutettu ja useissa uusissa jäsenvaltioissa prosenttiosuus on alle 10 prosenttia.
The Nordic counties show levels close to 50%, but in a majority of countries parity has not been reached and the percentage is below 10% for several of the new member states.