natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Liite I, 5 kohta, Kolmas toimintalinja, 5 luetelmakohta
Annex I, section 5, Third action line, indent 5
– valtioiden välisen laadukkaan huippututkimus‑ ja tiedeviestinnän edistäminen myöntämällä julkisesti tunnettuja palkintoja
– Promotion of excellent transnational research and science communication by the means of popular Prizes
– valtioiden välisen laadukkaan huippututkimus‑ ja tiedeviestinnän edistäminen myöntämällä julkisesti tunnettuja palkintoja ja toteuttamalla tiedeviikon
– Promotion of excellent transnational research and science communication by means of popular prizes and the introduction of a Week for Scientific Culture
Liite I, 5 kohta, Kolmas toimintalinja a (uusi)
Annex I, section 5, Third action line a (new)
Puiteohjelmaan kuuluvat toimenpiteet suunnataan tutkimuksen ja teknisen kehityksen tukemiseen tietoyhteiskunnan tekniikoiden osalta kielten alalla ja tieteen ja tekniikan edistämiseen monikielisyyden alalla.
Initiatives under the framework programme will seek to underpin research and development regarding information society technologies in the linguistic field and promote science and technology in the area of multilingualism.
Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta "Valmiudet"
Proposal for a Council decision on the Specific Programme: 'Capacities' implementing the seventh framework programme (2007-2013) of the European Community for research, technological development and demonstration activities
Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta "Valmiudet"
Proposal for a Council decision on the Specific Programme: "Capacities" implementing the 7th Framework Programme (2007-2013) of the European Community for research, technological development and demonstration activities
uudesta monikielisyyden puitestrategiasta
on a new framework strategy for multilingualism
– ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 149, 151 ja 308 artiklan,
– having regard to Articles 149, 151 and 308 of the EC Treaty,
– ottaa huomioon kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttämisestä ja edistämisestä sekä Euroopan alueiden roolista ja kansainvälisten järjestöjen, kuten UNESCOn ja Euroopan neuvoston roolista 14. tammikuuta 2003 antamansa päätöslauselman ja siihen sisältyvän viittauksen kielelliseen monimuotoisuuteen Euroopassa
– having regard to its resolution of 14 January 2003 on preserving and promoting cultural diversity : the role of the European regions and international organisations such as UNESCO and the Council of Europe
EUVL 92 E, 16.4.2004, s. 322. ,
OC 92 E, 16.4.2004, p.
– ottaa huomioon kielellisen monimuotoisuuden ja kielten oppimisen edistämisestä Euroopan kielten teemavuoden 2001 tavoitteiden toteuttamisen puitteissa 14. helmikuuta 2002 annetun neuvoston päätöslauselman
– having regard to the Council Resolution of 14 February 2002 on the promotion of linguistic diversity and language learning in the framework of the implementation of the objectives of the European Year of Languages 2001
– ottaa huomioon 1. maaliskuuta 1998 voimaan tulleen alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan Euroopan neuvoston eurooppalaisen peruskirjan,
– having regard to the European Charter for Regional or Minority Languages of the Council of Europe, which entered into force on 1 March 1998,
– ottaa huomioon 1. helmikuuta 1998 voimaan tulleen kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen,
– having regard to the Council of Europe’s Framework Convention for the Protection of National Minorities, which entered into force on 1 February 1998,
– ottaa huomioon 4. syyskuuta 2003 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle alueellisista ja vähemmän käytetyistä eurooppalaisista kielistä – vähemmistökielet Euroopan unionissa laajentumiseen ja kulttuurin monimuotoisuuteen liittyen
– having regard to its resolution of 4September 2003 with recommendations to the Commission on European regional and lesser-used languages - the languages of minorities in the EU - in the context of enlargement and cultural diversity
– ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön ( A6‑0372/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A6‑0372/2006 ),
A. ottaa huomioon, että kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittaminen kuuluu EU:n perusperiaatteisiin ja sisältyy Euroopan unionin perusoikeuskirjan 22 artiklaan, jossa todetaan seuraavaa: "Unioni kunnioittaa kulttuurista, uskonnollista ja kielellistä monimuotoisuutta",
A. whereas respect for linguistic and cultural diversity is a basic principle of the EU and is enshrined in the following terms in Article 22 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union: ‘The Union shall respect cultural, religious and linguistic diversity’,
B. katsoo, että monikielisyys on EU:lle tyypillinen piirre ja on siten selkeä esimerkki ja tärkeä osa Euroopan kulttuuria,
B. whereas multilingualism is a special feature of the EU that makes it a clear example as well as a basic component of the European culture,
C. ottaa huomioon edellä mainitussa 14. tammikuuta 2003 antamassaan päätöslauselmassa tekemänsä kehotuksen lisätä EY:n perustamissopimukseen seuraava uusi artikla: "Yhteisö kunnioittaa ja edistää toimivaltansa puitteissa Euroopan kielellistä monimuotoisuutta, mukaan luettuna alueelliset kielet ja vähemmistökielet tämän monimuotoisuuden ilmentäjinä, kannustamalla jäsenvaltioita yhteistyöhön ja käyttämällä muita sopivia välineitä tämän tavoitteen edistämiseksi",
C. whereas in its above-mentioned resolution of 14 January 2003, it called for the following new Article to be inserted in the EC Treaty: ‘The Community shall, within its spheres of competence, respect and promote linguistic diversity in Europe, including regional or minority languages as an expression of that diversity, by encouraging cooperation between Member States and utilising other appropriate instruments in the furtherance of this objective’,
D. katsoo, että monikielisyyden edistäminen moniarvoisessa Euroopassa on kulttuurisen, taloudellisen ja sosiaalisen integraation keskeinen tekijä, joka parantaa kansalaisten taitoja ja helpottaa heidän liikkuvuuttaan,
D. whereas the promotion of multilingualism in a pluralistic Europe is an essential factor in cultural, economic and social integration, enhancing citizens’ skills and facilitating their mobility,
E. ottaa huomioon, että eräitä eurooppalaisia kieliä puhutaan myös monessa valtiossa, jotka eivät ole unionin jäsenvaltioita, ja ne muodostavat tärkeän linkin maailman eri alueiden kansojen ja kansakuntien välillä,
E. whereas some European languages are also spoken in a great number of non-Member States and constitute an important link between peoples and nations of different regions in the world,
F. katsoo, että eräillä eurooppalaisilla kielillä on erityinen kyky luoda välitöntä suoraa kommunikaatiota maailman muiden alueiden kanssa,
F. whereas there is a particular ability of some of the European languages to establish immediate direct communication with other parts of the world,
G. katsoo, että kielellinen monimuotoisuus voi olla osa sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja perustana suvaitsevaisuudelle, erilaisten ihmisten hyväksymiselle sekä eri kansojen tunnistamiselle ja keskinäiselle ymmärrykselle,
G. whereas linguistic diversity can be an element of social cohesion and a source of tolerance, acceptance of differences, identification and mutual understanding among peoples,
H. katsoo, että monikielisyyden avulla olisi myös yritettävä edistää monimuotoisuuden ja suvaitsevuuden kunnioittamista pyrkien siten estämään aktiivisten tai passiivisten konfliktien synty eri kieliyhteisöjen välillä jäsenvaltioissa,
H. whereas multilingualism should also seek to promote respect for diversity and tolerance with a view to preventing the emergence of any active or passive conflicts between different language communities in the Member States,
I. katsoo, että kielet, jotka tarjoavat ylivertaisen välineen erilaisten kulttuurien ymmärtämiseksi, toimivat erityisenä keinona ymmärtää ja hahmottaa todellisuutta, minkä vuoksi on luotava olosuhteet niiden kehittämiselle,
I. whereas all languages, as a pre-eminent means of access to a culture, are a distinct way of perceiving and describing reality and must therefore be able to enjoy the conditions required for their development,
J. katsoo, että vieraiden kielten opiskelun kannustamiseksi ja siten ”äidinkieli+2”-tavoitteen saavuttamiseksi on tärkeää tuntea puhumaan oppimisen ja lauseiden muotoilun periaatteet ja omaksua peruskäsitteet varhaislapsuudessa, mikä vahvistaa äidinkielentaitoa,
J. whereas, in order to encourage the learning of other languages and thus to meet the objective of “mother tongue +2”, it is important to be aware of the principles of learning to speak and of formulating and acquiring basic concepts in early childhood which underpin mother tongue competence,
K. katsoo, että alueelliset kielet ja vähemmistökielet ovat tärkeä osa kulttuuriperintöä ja että yhteisen kulttuuriperinnön osana niiden vaalimista on lisättävä,
K. whereas regional and minority languages are a major cultural treasure and, given that they constitute a common cultural heritage, support for their preservation them should be improved,
L. ottaa huomioon, että parlamentti ja alueiden komitea ovat moneen eri otteeseen pohtineet vähemmistökielten merkitystä ja että EU:ssa ei ole toistaiseksi annettu säännöksiä eurooppalaisista alueellisista kielistä tai vähemmistökielistä,
L. whereas Parliament and the Committee of the Regions have addressed the question of the importance of less widely used languages on many occasions and there is at present no legal provision at EU level relating to European regional and lesser-used languages,
M. katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä vähäosaisten tai vaikeissa oloissa elävien ihmisten tai vammaisten kieltenopiskelumahdollisuuksien edistämiseen,
M. whereas particular attention should be given to promoting access to language acquisition for people in disadvantaged or difficult circumstances or those with disabilities,
Erityisiä huomioita puitestrategiasta
Specific Comments on the Framework Strategy
11. katsoo, että on lisättävä maahanmuuttajien mahdollisuuksia opiskella vastaanottajamaan kieltä tai kieliä, jotka on määritelty kyseisten maiden lainsäädännössä pyrittäessä edistämään ja helpottamaan heidän sosiaalista ja kulttuurista sopeutumistaan siinä määrin kuin se on tarpeen käyttämällä menetelmiä, jotka ovat osoittautuneet tehokkaiksi kieltenopiskelussa sekä maahan muuttaneiden kansalaisten sopeuttamisessa;
Considers that the widest opportunities should be provided for migrants to learn the language or languages of host countries, as defined by the legislation of those countries, with a view to their social and cultural integration in so far as this is necessary, using methods which have proved effective in language learning and for the integration of migrant citizens and to enable them to be taught in their mother tongue as a way of preserving their ties with their country of origin;
20. tukee ehdotuksia kehittää kieliammatteja ja -aloja, sillä kaikki eurooppalaiset kielet tarvitsevat uutta teknologiaa, kuten puheenkäsittelyä ja puheentunnistusta, termityötä, kieltenopetuksen kehittämistä, kielitaitotodistuksia sekä kielikokeita; katsoo, että muutoin ne jäävät laajemmin puhuttujen kielten, lähinnä englannin, jalkoihin;
Supports the proposals to develop language-related professions and industries; all European languages will need new technologies such as speech processing, voice recognition and so on, as well work on terminology, developing language teaching, certification and testing; otherwise lesser-used languages will be left behind with their linguistic social space taken over by the more widely spoken languages - especially English;
24. kehottaa laatimaan selkeän ja yhtenäisen EU:n kieliohjelman sekä kielilainsäädännön; katsoo, että on tarpeen laatia EU-kieliä koskeva säädös, joka toimisi oikeusperustana kielellisille oikeuksille sekä yhteisössä että yksilötasolla; katsoo, että EU-kieliä koskeva ohjelma voitaisiin laatia edellä mainitun kielilainsäädännön pohjalta kielellisen monimuotoisuuden ja kielellisten oikeuksien takaamiseksi;
Calls for a clear, coherent EU language plan and EU language legislation; there is a need for an EU language act to give a legal base to language rights both collectively and individually; on the basis of such legislation an EU language plan could be drawn up to ensure linguistic diversity and language rights;
Yhteenveto komission tiedonannosta
Summary of the Communication
Komissio vahvistaa tiedonannossaan sitoumuksensa monikielisyyden edistämiseen ehdottamalla erityisiä toimia.
The Communication reaffirms the Commission’s commitment to multilingualism and proposes specific actions.
Tätä monimuotoisuutta pidetään "rikkautena", joka johtaa "suurempaan yhteisvastuuseen ja yhteisymmärrykseen".
This diversity is considered a ‘source of wealth’ leading to ‘greater solidarity’ and ‘mutual understanding’.
Vähemmistökielistä on sanottava, että komissio toteaa olevansa Euroopan vähemmistökielten toimiston ja Mercator-verkoston päärahoittaja.
Referring to lesser-used languages, the Commission notes that it has been the main financial support for the European Bureau for Lesser-Used Languages (EBLUL) and the Mercator network.
Komission ehdotuksiin sisältyvät myös "kansalliset suunnitelmat", joita tarvitaan edistämään monikielisyyttä.
However, Mr Figel’s speech at the recent conference on RMLs in education suggested that this was now more likely to go ahead.
Tässä yhteydessä komissio toteaa jokseenkin innottomasti, että "alueellisten kielten ja vähemmistökielten opetus olisi otettava asianmukaisesti huomioon".
Amongst the proposals they outline that ‘national plans’ will be needed to promote multilingualism and rather half-heartedly that ‘the teaching of regional or minority languages should also be taken into account as appropriate’.
Komissio luettelee myös joukon toivottuja toimenpiteitä, kuten uusien tekniikoiden tai uuden eurooppalaisen kielitaitoindikaattorin käyttöönoton, tutkimuksen parhaista käytänteistä sekä sisällön ja kielen integroidun opetuksen (CLIL-menetelmän) käytön lisäämisen.
In addition, they list a number of welcome measures including the use of new technologies, a new EU Indicator of Language competence, a best practice study, research, and the greater usage of Content and Language Integrated Learning (CLIL).
Tässä tarkoitetaan ilmeisesti "virallisia kieliä".
The text appears to be aimed at ‘official languages only’.
Osassa IV paneudutaan monikielisyyteen komission suhteissa kansalaisiinsa.
Section IV highlights multilingualism in the Commission’s relations with citizens.
Siinä todetaan, että Euroopan unionin hyväksymä lainsäädäntö sitoo unionin kansalaisia suoraan ja että EU:n demokraattinen legitimiteetti ja avoimuus perustuvat siihen, että EU:n kansalaiset voivat kommunikoida EU:n toimielinten kanssa ja tutustua EU:n lainsäädäntöön "maansa virallisella kielellä", sekä osallistua yhteiseurooppalaiseen toimintaan "kieliongelmitta".
Because the EU adopts legislation that is directly binding on its citizens, it is therefore pre-requisite for the Unions’ legitimacy and transparency that citizens should be able to communicate with its institutions and read EU law in their own, what they term, ‘national’ language, and be able to take part in the European project ‘without encountering any language barriers.’
Tämäkin näyttää koskevan vain "virallisia" kieliä, vaikka ajatus onkin muutoin suositeltavaa.
However, while commendable, this appears to only include ‘official’ languages.
Näin ollen on uskomatonta, että pyrkiessään lähentymään kansalaisiaan Euroopan unioni sulkee 10 prosenttia
It is incredible that when the EU is seeking to get closer to its citizens it excludes to exclude 10%
Euroopassa on noin 46 miljoonaa alueellisen kielen tai vähemmistökielen puhujaa, mikä vastaa noin kymmentä prosenttia EU:n väestöstä. kansalaisistaan toimiensa ulkopuolelle vain siksi, ettei sillä ole kattavaa kielipolitiikkaa.
There are around 46 million RML speakers in Europe, making up some 10% of the EU population. of them at the outset because of the lack of an inclusive language policy.
Komission muut ehdotukset ovat kannatettavia, mutta vain siinä tapauksessa, että niihin sisällytetään alueelliset kielet tai vähemmistökielet.
Otherwise the proposals outlined are welcome, but only if they include 'Regional' or Minority Language (RMLs).
Huomioita todellisesta monikielisyydestä
Considerations on real multilingualism
Euroopan monikielisyys on nyt saanut virallisen tunnustuksen (esim. EU:n perusoikeuskirjassa ja perustuslakiluonnoksessa) ja tuen ilmaisun (esim. vuonna 1993 laadituissa Kööpenhaminan kriteereissä).
Linguistic diversity in Europe is now officially recognised (e.g. in the EU Charter of Fundamental Rights, the draft constitution) and supported (e.g. the 1993 Copenhagen criteria), but on the ground there are many languages losing speakers, a breakdown in inter-generational transmission, lack of language medium education and many speakers with no rights at all to use their language in any official capacity.
Todellisuudessa moni kieli on kuitenkin menettämässä puhujiaan muun muassa siksi, että kielten siirtyminen sukupolvelta sukupolvelle on kokenut romahduksen, tai sen vuoksi, että omalla äidinkielellä tapahtuvaa koulutusta ei järjestetä tarpeeksi.
Furthermore, the failure of the EU Constitution, which contained several clauses ensuring support for Lesser-Used Language (LUL), has not been sufficiently recognised for its impact on the promotion of LUL languages and achieving rights for those languages.
Nyt onkin korkea aika arvioida uudestaan taktiikkaa ilman perustuslakiluonnosta, jossa vähemmistökielille ei luotu asianmukaista oikeusperustaa niiden edistämisen tai rahoituksen mahdollistamiseksi.
It is now time to reassess tactics without the draft constitution, a scenario which has left LUL without any proper legal base for campaigning or for funding.
Näin ollen Euroopan vähemmistökielten toimiston kaltaisten kansalaisjärjestöjen on keskityttävä uusiin tapoihin kielellisen monimuotoisuuden säilymisen varmistamiseksi mielekkäästi.
It means that NGOs such as EBLUL now has to focus on new ways to ensure meaningful linguistic diversity.
Erään tuoreen tutkimuksen mukaan valtiot hyötyvät taloudellisesti siitä, että niissä puhutaan alueellista kieltä tai vähemmistökieltä.
Recent research illustrates that having a RML in a state is economically beneficial to that state.
Alueellisten kielten ja vähemmistökielten tai kaksikielisyyden eduista tehdyt tutkimukset osoittavat, että kaksikielisten kognitiiviset kyvyt ovat muita paremmat ja että kaksikielisyys parantaa väestön tietotaidon tasoa.
Based on the advantages of LUL / official language bilingualism, the research shows how bilingual people have greater cognitive abilities and give a population with enhanced skills.
Kaksi- ja monikielisyyteen panostaminen on siten panostamista sosiaaliseen pääomaan.
Investing in bilingualism and multilingualism is therefore a social capital investment.
Kielten suunnittelusta ja kehittämisestä on sanottava, ettei komissio tuo selkeää parannusta kielellisen monimuotoisuuden varmistamiseksi mielekkäästi, vaikka se on osa EU:n perusarvoja ja on siten elintärkeää todellisen monikielisyyden saavuttamisen kannalta.
In addition, from the point of view of language planning and development it fails to make any clear progress on the matter of establishing meaningful linguistic diversity which, as a core EU value, is essential if the EU is aiming to achieve real multilingualism .
Nykyisissä EU:n rahoituksen saamista koskevissa säännöissä ei oteta huomioon jäsenvaltioiden pieniä kieliryhmiä tai muita kieliryhmiä.
The actual rules to gain EU funding act to exclude smaller language groups, member state or otherwise.
Komission antama tiedonanto monikielisyydestä, joka on jatkoa komission toimintaohjelmalle, merkitsee selkeää irtiottoa kaikista maininnoista, jotka liittyvät vähemmistökieliä ja erityisesti uhanalaisia kieliä koskevien hankkeiden rahoitukseen.
Following from the Action Plan, the Communication on Multilingualism signals a final clean break with any notion of ring-fenced funding for lesser-used language projects , a scenario that will effectively further marginalise lesser-used languages, especially those most endangered.
Nähtäväksi jää, miten ne pärjäävät tässä kilpailussa.
How they are meant to achieve this remains unclear.
British Council esimerkiksi sai 750 miljoonaa euroa vuonna 2005 englannin kielen edistämiseen, mikä on enemmän kuin viron, ruotsin ja walesin kielille sekä Skotlannissa puhutulle gaelin kielelle yhteensä myönnetty tuki.
Larger languages have substantial organisations with large budgets, e.g. the British Council had 750 million euros in 2005 to promote English-far more than the budget for the Estonian, Swedish, Welsh or Scottish Gaelic.
Hallintoa on yksinkertaistettava suhteuttamalla määrärahahakemukset määrärahan suuruuteen, antamalla rahoituksen jaossa etusija alueellisille kielille ja vähemmistökielille sekä palaamalla korvamerkityn suoran tuen järjestelmään (mukaan lukien ennakkorahoitus) ilman, että turvaudutaan yhteisrahoitukseen.
There needs to be administrative simplification over grant applications proportionate to grant size, a proactive policy in favour of LULs in the allocation of funds and the return of ring-fenced, direct funding (including pre-funding) without co-financing.
IT-tekniikoiden kehittyessä on käynyt myös niin, että kaikki vähemmistökielet ovat jääneet ilman rahoitusta, kun on annettu etusija isoille kielille.
In addition, with IT developments, all Less Widely Used Language (LWULs) miss out on funding because of the emphasis on the more widely spoken languages.
Jos kerran kieli tekee meistä inhimillisiä olentoja, kuten komission jäsen Figel on todennut, alueellisille kielille ja vähemmistökielille sekä niiden puhujille on annettava asema, joka vastaa tuota lausuntoa.
If 'language make us human' as Commissioner Figel states, LULs and their speakers need the status that goes with that statement.
Jos EU uskoo iskulauseisiinsa, joita ovat esimerkiksi "moninaisuudessaan yhtenäinen", tai siihen, että kaikki kielet ovat keskenään tasavertaisia, tarvitaan yhdenmukaista ja mielekästä EU-kielille suunnattua politiikkaa sekä kielellisiä oikeuksia vaalivaa lainsäädäntöä varmistamaan, että kaikkia eurooppalaisia kieliä suojellaan ja että kaikki eurooppalaiset kielet saavat oman sijansa yhteiskunnassa.
If the EU believes in the slogans Unity in Diversity and that all languages are equal then there is a need for a coherent, meaningful EU language policy and legislation enshrined language rights to ensure all European languages are protected and are given the social linguistic space in which to thrive.
Kielille on laadittu sääntöjä ja määräyksiä, mutta EU:n toimielimissä eikä jäsenvaltioissa ole edelleenkään yhdenmukaista laillisesti sitovaa kielipolitiikkaa.
While there are language rules and regulations there is to date no coherent legally binding language policy for the EU either at the level of the institutions or in member states.
Kielellisiä oikeuksia koskevat säännökset vaihtelevat jäsenvaltioiden välillä.
Human language rights provision is uneven across the EU.
Säännösten epäyhtenäisyyttä lisää vielä se, että liittymisneuvotteluja käyvien valtioiden on täytettävä vähemmistökielille asetetut vähimmäisoikeudet sekä kansalliset vähemmistöjä koskevat kriteerit.
This anomaly is further enhanced in the way that the accession states have to satisfy minimal lesser used language rights and national minority criteria.
"Vanhojen" jäsenvaltioiden joukossa on kuitenkin niitä, jotka eivät täyttäisi noita kriteereitä, jos ne pyrkisivät EU:hun nyt.
Yet, there are ‘old’ member states who, if they were in the process of applying for the EU today, would completely fail to meet these criteria.