natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ottaa huomioon liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 muuttamisesta 27 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1056/2005
– having regard to Council Regulation (EC) No 1056/2005 of 27 June 2005 amending Regulation (EC) No 1467/97 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure
EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5. ,
OJ L 174, 7.7.2005, p.5. ,
– ottaa huomioon neuvoston 12. heinäkuuta 2005 Italialle antaman suosituksen julkistalouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi
– having regard to the Council Recommendation to Italy of 12 July 2005, with a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit
– ottaa huomioon 22. syyskuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen Alankomaiden liiallisen alijäämän olemassa olosta 2. kesäkuuta 2004 tehdyn päätöksen 2005/136/EY
– having regard to the Council Decision of 22 September 2005 abrogating Decision 2005/136/EC of 2 June 2004 on the existence of an excessive deficit in the Netherlands
11898/05, ECOFIN 269. kumoamisesta,
11898/05, ECOFIN 269. ,
– ottaa huomioon neuvoston 7. lokakuuta 2005 antaman suosituksen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi Portugalissa
– having regard to the Council Recommendation of 7 October 2005 with a view to bringing an end to the situation of an excessive government deficit in Portugal
– ottaa huomioon 8. marraskuuta 2005 annetun neuvoston päätöksen, jossa todetaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, että Unkarin EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla 8 päivänä maaliskuuta 2005 annetun neuvoston suosituksen seurauksena toteuttamat toimet ovat osoittautumassa tehottomiksi
– having regard to the Council Decision of 8 November 2005 establishing, in accordance with Article 104(8) of the Treaty establishing the European Community, that the action taken by Hungary in response to the Council recommendation of 8 March 2005 pursuant to Article 104(7) of the Treaty is proving to be inadequate
– ottaa huomioon 24. tammikuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen liiallisen alijäämän olemassa olosta Yhdistyneessä kuningaskunnassa
– having regard to the Council Decision of 24 January 2006 on the existence of an excessive deficit in the United Kingdom
– ottaa huomioon Euroopan ammattiyhdistysinstituutin vuosikertomuksen vuodelta 2005 työehtosopimusneuvottelujen koordinoinnista Euroopassa,
– having regard to the European Trade Union Institute 2005 Annual Report on the Coordination of Collective Bargaining in Europe,
– ottaa huomioon huhtikuussa 2005 julkaistun Kansainvälisen valuuttarahaston raportin ”World Economic Outlook” globalisaatiosta ja ulkoisesta epätasapainosta,
– having regard to the IMF World Economic Outlook on Globalization and External Imbalances of April 2005,
– ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön ( A6‑0162/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6-0162/2006 ),
6. vaatii suuntaamaan julkisia menoja uudelleen aineellisen ja inhimillisen pääoman kasvattamiseen sekä julkisten ja yksityisten kumppanuuksien luomiseen innovoinnin, uusiutuvien energialähteiden, koulutuksen, tutkimuksen, tietotekniikan, televiestinnän ja liikenneverkkojen ynnä muilla aloilla;
Calls for the reorientation of public expenditure towards physical and human capital accumulation and the creation of public-private partnerships operating in areas of innovation, renewable energies, education and training, research, information technologies, telecommunication, and transportation networks etc;
12. vaatii suurempaa avoimuutta yksittäisten jäsenvaltioiden julkiseen talouteen mukaan lukien epäsuorat velat, kuten julkisen sektorin eläkesitoumukset, jotka kasvattavat huomattavasti julkisen sektorin velkataakkaa tulevina vuosina;
Calls for more transparency in the public finances of individual Member States, including the as regards implicit liabilities such as public sector pension commitments, which will significantly raise the burden of debt of the public sector over the coming years;
20. katsoo, että julkisten varojen ja vastuusitoumusten kirjanpidossa on parantamisen varaa avoimuuden ja verrattavuuden lisäämiseksi sekä vakaamman pohjan tarjoamiseksi päätöksenteolle; katsoo, että komission pitäisi käynnistää aloite tällä alalla;
Considers that there is room for improvement in the accounting of public assets and implicit liabilities in order to increase transparency and comparability and to provide a sounder basis for taking decisions; considers that the Commission should launch an initiative in this field;
23. korostaa sen merkitystä, että uusien jäsenvaltioiden finanssipolitiikan avulla saavutetaan EU:n keskimääräinen tulotaso ja taloudellinen kehitys vero- ja menopolitiikalla, joka on tehokasta, avointa ja luotettavaa ja suuntautuu kohti lisäkasvua, kestävyyttä ja talouden uudenaikaistamista ja vakauttamista;
Stresses the importance for the new Member States’ fiscal policies to catch up with average EU income levels and financial development through tax and expenditure policies characterised by efficiency, transparency and reliability and geared towards increased growth, sustainability, and towards both modernising and stabilising the economy;
Maastrichtin sopimuksessa tehdään selväksi, että julkisen talouden kehitystä EU:n jäsenvaltioissa olisi valvottava tiiviisti EU:n tasolla.
The Maastricht Treaty makes clear that developments in the public finances in the EU member states should be monitored very closely at the EU level.
Koska julkisella taloudella on merkittäviä seuraamuksia kasvun, työllisyyden ja makrotalouden vakauden kannalta ja koska se on yhtenäisvaluutan toiminnan tärkeä taustatekijä, kaikkien jäsenvaltioiden olisi pidettävä julkista taloutta yhteisenä etuna.
As public finances have important implications for growth, jobs and macroeconomic stability, and provide crucial context for the functioning of the single currency, they should be considered as a matter of common interest by all EU member states.
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen määräyksiä, joissa määritellään vakaan ja kestävän julkisen talouden edellytykset, on pantu täytäntöön useilla neuvoston asetuksilla ja tuettu komission kertomuksilla.
The Treaty provisions defining requirements for sound and sustainable public finances have been implemented by a number of Council’s regulations, and supported by reports by the Commission.
Tärkeimpiin asiakirjoihin tässä suhteessa kuuluvat muun muassa vakaus- ja kasvusopimus sekä myöhemmin annetut asetukset sopimuksen määräysten muuttamisesta ja yksittäisille jäsenvaltioille osoitetut komission kertomukset arviointeineen ja suosituksineen.
The key documents in this respect include, inter alia , the Stability and Growth Pact (SGP), with subsequent regulations amending the provisions of the Pact, and Commission’s reports with assessments and recommendations addressed to individual member states.
Euroopan parlamentti arvioi kyseisiä asiakirjoja jäsenvaltioiden makrotalouden ja talousarvion kehityksen taustaa vasten ja hyväksyy omat vuosikertomuksensa EU:n julkisesta taloudesta.
The European Parliament evaluates these documents against the backdrop of macroeconomic and budgetary developments in the members states, and adopts its own annual reports on public finances in the EU.
Tämän vuoden kertomuksessa tärkein viesti on, että talousarviotilanne säilyy useimmissa jäsenvaltioissa epävakaana ja ettei tilanne ole käytännössä parantunut viime vuodesta.
The main message of this year report is that the budgetary situation in most member states remains precarious and that there has been practically no improvement since the last year.
Yleinen julkisen talouden alijäämä 25 jäsenvaltion EU:ssa on kutistunut marginaalisesti siten, että se oli 3 prosenttia BKT:sta vuonna 2003 ja 2,6 prosenttia BKT:sta vuonna 2004, ja euroalueella vastaavat luvut olivat 3 prosenttia ja 2,7 prosenttia.
While general government deficit in the EU 25 had marginally narrowed from 3% of GDP in 2003 to 2.6% in 2004, and in the Euro area from 3% to 2.7%, respectively, the decline reflected mostly cyclical developments rather than deliberate adjustment policies.
Myöhemmin heikon kasvun vallitessa kokonaisalijäämä on kasvanut vuonna 2005 2,7 prosenttiin 25 jäsenvaltion EU:ssa ja 2,9 prosenttiin euroalueella.
Subsequently, amid weak growth the overall deficit has increased in 2005 to 2.7% in the EU 25 and to 2.9% in the Euro area.
Vuodesta 2003 yhdellätoista jäsenvaltiolla on ollut alijäämä, joka ylittää raja-arvon 3 prosenttia BKT:sta, ja kesästä 2004 kymmenen jäsenvaltiota on ollut liiallista alijäämää koskevan menettelyn (EDP) kohteena perustamissopimuksen 104 artiklan nojalla.
Since 2003 eleven of the EU member states have deficits exceeding the threshold of 3% of GDP, and since summer 2004 ten EU member countries have been subject to the excessive deficit procedure (EDP) under Article 104 of the Treaty.
Huomattavaa on, että liiallista alijäämää koskeva menettely kohdistui EU:n neljään suurimpaan talouteen: Ranskaan, Saksaan, Italiaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.
More importantly, among the countries under the EDP were four largest EU economies: France, Germany, Italy and the UK.
Kreikan tapaus on erityisen huolestuttava, koska maan alijäämä ylitti 6 prosenttia BKT:sta vuonna 2004 ja on ollut EU:n suurin mutta myös siksi, että Kreikan julkisen talouden tilanteesta ilmoitetut liian korkeat arviot herättävät epäilyksen niiden luotettavuudesta.
The case of Greece is particularly worrying, not only because the country’s deficit exceeded 6% of GDP in 2004 and has been highest in the EU, but also because of substantial upwards revisions of Greek fiscal data casting doubts on their reliability.
Sen seurauksena neuvosto antoi Kreikalle varoituksen perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti, mikä on viimeinen toimenpide ennen seuraamuksia.
In result, the Council issued a warning notice to Greece under Article 104(9), a last step before sanctions.
Yksi selvä oire finanssipolitiikan sääntöjen heikosta täytäntöönpanosta on se, että joidenkin jäsenvaltioiden tapauksessa EDP on ollut käynnissä jo useita vuosia ja kuitenkin se on ollut enimmäkseen tehoton auttamaan kyseisiä jäsenvaltioita korjaamaan talousarviotilanteensa vakaus- ja kasvusopimuksen määräysten mukaiseksi.
One clear symptom of weak enforcement of fiscal rules is the fact that in case of some member states the EDP has been in operation already for several years and yet it has been largely ineffective in helping those member states to bring the budgetary situation into conformity with the provisions of the SGP.
Tämä yleistilanne osoittaa, että jäsenvaltiot eivät ole kyenneet vähentämään julkisen talouden epätasapainoa ja että vakaus- ja kasvusopimuksen korjausmekanismit eivät ole toimineet kunnolla.
This overall situation demonstrates not only that the member states have been unable to reduce fiscal imbalances but also that the SGP corrective mechanisms have not been working properly.
Esittelijä onkin hyvin huolissaan alituisesta löyhästä asennoitumisesta julkisen talouden tilanteeseen ja ilmeisestä kyvyttömyydestä korjata julkisen talouden epätasapaino useimmissa EU:n jäsenvaltioissa.
The rapporteur expresses serious concern about this persistently lax fiscal stance and the apparent lack of ability to correct the fiscal imbalances in most of EU member states.
Heikon kasvun ja julkisen talouden erittäin hitaan sopeuttamisen takia julkisen velan asteet ovat järjestelmällisesti kasvaneet siten, että ne olivat 25 jäsenvaltion EU:ssa 61,4 prosenttia BKT:sta vuonna 2002 ja 64,1 prosenttia vuonna 2005 sekä vastaavasti 69,2 ja 71,7 prosenttia euroalueella.
As a result of weak growth and a very slow pace of necessary fiscal adjustments the public debt ratios have been systematically increasing, from 61.4% of GDP in 2002 to 64.1% in 2005 in the EU 25, and from 69.2% to 71.7% in the Euro area, respectively.
Kasvavat julkisen velan asteet aiheuttavat vakavan ongelman koko EU:n talousarvioiden pitkän aikavälin kestävyydelle, erityisesti lisääntyneiden pitkän aikavälin suorien sitoumusten ja vastuusitoumusten yhteydessä, mukaan luettuna eläkkeet.
These rising debt ratios pose serious problem for long term budgetary sustainability for the whole EU, especially in the context of increasing long term explicit and implicit liabilities, including pensions.
Tilanne on erityisen vaikea eräissä pahiten velkaantuneissa maissa (Kreikka, Italia), joissa julkisen velan aste on edelleen yli 100 prosenttia BKT:sta.
The situation is particularly difficult in some of the most indebted member states (Greece, Italy), where the debt ratios remain above 100% of GDP.
Tärkeimmät syyt heikkoon talousarvion toteuttamiseen on ollut Euroopan jatkuva hidas talouskasvu sekä rakennemuutosten puute julkisen talouden vahvistamiseksi pitkällä aikavälillä.
The key underlying reasons for this poor budgetary performance have been persistently weak economic growth in Europe and lack of structural reforms aimed at strengthening public finances in the long term.
Talouskasvu 25 jäsenvaltion EU:ssa on hidastunut 2,4 prosentista vuonna 2004 1,5 prosenttiin vuonna 2005 sekä euroalueella vastaavasti 2,1 prosentista 1,3 prosenttiin.
Economic growth in the EU 25 has slowed down from 2.4% in 2004 to 1.5% in 2005, and in the euro area from 2.1% to 1.3%, respectively.
Tällä vauhdilla EU kasvaa alle mahdollisuuksiensa ja huomattavasti hitaammin kuin muut suuret taloudet, kuten Yhdysvallat ja Japani sekä Kiina, Intia ja muut nopeasti kehittyvät taloudet.
At this rate, the EU grows below potential, and significantly slower than other large economies, such as the US and Japan, as well as China, India and other emerging economies.
Heikon kasvun taustalla ovat rakennemuutosten puute ja vähäinen kotimainen kysyntä, joka heijastaa kuluttajien jatkuvaa epävarmuutta työpaikoista, sosiaaliturvasta ja eläkkeistä sekä sijoittajien epävarmuutta tulevaa kysyntää koskevista näkymistä.
Behind weak growth has been lack of structural reforms and sluggish domestic demand, reflecting persistent uncertainty about jobs, social protection and pensions among consumers, and about future demand prospects among investors.
Julkisen talouden vajeella on tapana kasvaa hitaan kasvun aikana, koska se vahvistaa suhdanteiden vaikutusta verotuloihin ja sosiaaliturvamenoihin.
Fiscal deficits tend to widen under slow growth through its pro-cyclical impact on tax revenues and social security expenditures.
Korkeat energian hinnat, öljy- ja kaasumarkkinoiden epävakaus sekä valtavat maailmanlaajuiset erot, jotka aiheutuvat Yhdysvaltojen kaksoisvajeesta ja heijastuvat useimpien Aasian maiden nykyisissä vaihtotaseen ylijäämissä, ovat edelleen murentaneet yritysten luottamusta Euroopassa.
High energy prices, instability in oil and gas markets, and massive global imbalances, caused by large twin deficits in the US and reflected by persistent current account surpluses in most of Asian countries, have further eroded business confidence in Europe.
EU:n talouspolitiikalla ei ole voitu poistaa kyseisiä kasvun esteitä.
Economic policies in the EU have been unable to overcome these growth barriers.
Yleensä löyhä finanssipolitiikka on ollut tehotonta eikä ole kyennyt puskemaan EU:n talouksia ylöspäin korkeammalle kasvupolulle, koska loppukysynnän lisääntymisen keynesiläiset vaikutukset ovat vahvojen rakenteellisten jäykkyyksien oloissa todennäköisesti kumoutuneet vastakkaisilla ei-keynesiläisillä vaikutuksilla, jotka ovat pitäneet investointimenot alhaisella tasolla ja lisänneet yleistä epävarmuutta.
Generally loose fiscal policies have been ineffective in pushing the EU economies onto a higher growth path, because the Keynesian effects of additional final demand under conditions of strong structural rigidities have probably been more than compensated by adverse non-Keynesian effects that have kept investment expenditures at low levels and added to overall uncertainty.
Myös julkisten menojen rakenne on yleisesti ottaen säilynyt lähes muuttumattomana, ja vain vähäisiä resursseja on osoitettu aineellisen ja inhimillisen pääoman kasvuun, innovointiin, tutkimuksen ja kehityksen tukemiseen sekä muihin kasvuun suuntautuviin tavoitteisiin.
Also, the structure of public expenditures has remained broadly unchanged, with only limited resources devoted towards physical and human capital accumulation, innovation and R&D support, and other growth-oriented goals.
Sitä vastoin rahapolitiikka on säilynyt tiukkana heikon BKT:n kasvun ja alituisesti vahvan euron taustaa vasten.
By contrast, monetary policies have remained restrictive against the background of sluggish GDP growth and the persistently strong euro.
Tuloksena oleva politiikkojen yhdistelmä on siksi ollut kaukana ihanteellisesta, ja hintavakauden ylläpitäminen on aiheuttanut huomattavia makrotaloudellisia kustannuksia.
The resulting policy-mix has therefore been far from optimal, and maintaining price stability involved higher macroeconomic costs.
Esittelijä vaatii tasapainoisempaa politiikkojen yhdistelmää ja kurinalaisempaa finanssipolitiikkaa, joka mahdollistaa löyhemmän rahapolitiikan.
The rapporteur calls for a more balanced policy-mix, with more disciplined fiscal policy allowing for a less restrictive monetary policy stance.
Yksi tärkeä syy talousarviotilanteen parantamisen epäonnistumiseen on ollut tarpeellisten rakenneuudistusten hitaus.
One important reason for the failure to improve the budgetary situation has been the slow pace of necessary structural reforms.
Tarpeellisten uudistusten puute on heikentänyt kasvua ja työllisyyttä sekä rasittanut julkista taloutta.
The lack of necessary reforms reduced growth and employment, and put strain on public finances.
EU:n taloudet ovat kärsineet monista työ- ja palvelumarkkinoiden jäykkyyksistä, liiallisista ja kalliista yritystoiminnan säännöistä sekä heikoista innovoinnin kannusteista.
The EU economies have been suffering from numerous rigidities in the labor and services markets, excessive and costly regulations of business activities, and weak incentives to innovate.
Lissabonin strategia, joka käynnistettiin vuonna 2000, muodostaa kattavan uudistusohjelman, mutta sen varsinainen toteutus yksittäisissä jäsenvaltioissa on ollut epäröivää ja laahaa aikataulusta jäljessä.
The Lisbon Strategy launched in 2000 provided for a comprehensive program for reforms but its actual implementation in individual member states has been hesitant and lags behind the schedule.
Esittelijä pyytää jäsenvaltioita voimistamaan ponnistuksia Lissabonin strategian toteuttamiseksi.
The rapporteur calls on member states to strengthen efforts aimed at implementing the Lisbon Agenda.
Sitä varten olisi käytettävä enemmän resursseja työaktiivisuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi, mukaan luettuna toimet kuten koulutuksen ja elinikäisen oppimisen helpotettu saatavuus, joustavat työllistämissäännöt, innovoinnin tukeminen ja yritysten byrokratian vähentäminen.
To this end, more resources should be spent on enhancing work activity and competitiveness, including measures such as facilitated access to education and life-long learning, flexible rules of employment, support for innovation and reducing red tape for business.
Lissabonin toimien käyttöön ottaminen auttaisi julkisen talouden vakauttamista niiden kasvua ja työllisyyttä edistävän vaikutuksen ansiosta.
The adoption of the Lisbon measures would help to stabilize public finances through its stimulating impact on growth and employment.
Tärkeä osa tätä prosessia ovat eläkeuudistukset, jotka auttavat selviytymään ikääntyvän väestön epäsuotuisasta vaikutuksesta talousarvioon ja mahdollistavat julkisen velan kehityksen hallinnan.
An important part of this process are pension reforms that help to cope with the adverse budgetary impact of ageing populations and allow to bring the public debt dynamics under control.
Koska julkinen talous on yleisesti heikossa kunnossa, koska jäsenvaltioilla on vaikeuksia saavuttaa lähes tasapainoinen tai ylijäämäinen talousarvio ja koska vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanossa kuri on heikkoa, kuten monet käynnissä olevat EDP-tapaukset osoittavat, esittelijä vaatii enemmän yhdessä suunniteltuja ja entistä päättäväisempiä toimia, joilla tehostetaan ehkäiseviä ja korjaavia poliittisia toimia julkisen talouden vahvistamiseksi ja vakauttamiseksi EU:ssa.
Given the generally poor fiscal performance, problems encountered by member states in achieving a close to balance or surplus budgetary position, and weak discipline of enforcement measures implemented within the framework of the SGP, as demonstrated by the large number of on-going EDP cases, the rapporteur calls for more concerted and determined efforts to increase efficiency of preventive and corrective policy measures to strengthen and consolidate public finances in the EU.
Vakaus- ja kasvusopimuksen uudistetut säännöt ovat nyt realistisempia, sisältävät enemmän kannustimia rakenneuudistusten toteuttamiseksi ja suuntautuvat enemmän pitkäaikaisten velkojen hoitokykyyn.
The reformed SGP rules are now more realistic, include more incentives to carry out structural reforms and are more oriented towards long-term debt sustainability.
Kyseisiä tarkistettuja sääntöjä olisi nyt noudatettava ja pantava täytäntöön tarkasti siten, että komissio ja neuvosto tekevät pikaisia ja avoimia päätöksiä jäsenvaltioista, jotka eivät noudata sääntöjä.
These revised rules should now be strictly observed and implemented rigorously, with the Commission and the Council taking prompt and transparent decisions vis-à-vis the member states that do not comply with the rules.
Se auttaisi palauttamaan vakaus- ja kasvusopimuksen uskottavuuden, joka on tarpeen, jos sopimuksen kurinpidollista ja vakauttavaa roolia aiotaan toteuttaa tehokkaasti.
This would help restoring credibility of the SGP, which is necessary if the Pact is to play effectively its disciplining and stabilizing role.
Sen ohella että tehdään rakenneuudistuksia ja parannetaan vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa julkisen talouden kehityksen valvontaa, esittelijä kannustaa EU:n jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä ja ryhtymään toimiin talousarvioon liittyvien tilastojen hallinnoinnin ja julkista taloutta koskevien tietojen laadun parantamiseksi, laatimaan yhteiset ja avoimet julkisten varojen ja vastuusitoumusten kirjanpitoa koskevat säännöt ja välttämään luovaa tilinpitoa.
Along with the structural reforms and the improved framework for monitoring and controlling developments in public finances through the SGP, the rapporteur encourages EU member states to cooperate closely and take measures oriented towards improving statistical governance in the budgetary field and quality of fiscal data, establishing common and transparent rules of accounting of public assets and implicit liabilities, and avoiding creative accounting.
Ylioptimististen talousarviota koskevien ennusteiden välttämiseksi jäsenvaltioita olisi kannustettava käyttämään komission ennusteita tulo- ja menoarvioiden yhteisenä pohjana.
To avoid overoptimistic budgetary projections, member states should be encouraged to use Commission’s forecasts as a common base for revenues and expenditures projections.
Vaihtoehtoinen ratkaisu olisi delegoida talousarvioennusteiden laatiminen riippumattomalle laitokselle.
An alternative solution would be to delegate the task of producing budgetary forecasts to an independent institution.
Yksi tärkeä keino julkisen talouden tasapainottamistoimien tehostamiseksi olisi yleisen tietoisuuden ja kansallisten sitoumusten uskottavuuden lisääminen alijäämän ja velan suhteen.
One important avenue for improving the efficiency of measures aimed at restoring balance in public finances would be to increase public awareness and credibility of national commitments with respect to deficit and debt.
Tätä tarkoitusta varten esittelijä kannustaa laatimaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä korkealaatuisia kansallisia raportteja, joissa korostettaisiin riskejä ja tarjottaisiin vaihtoehtoista politiikkaa.
To this end, the rapporteur encourages the production of high-level national reports on long-term sustainability of public finances that would highlight risks involved and offer policy alternatives.