natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13. toteaa, että mediakasvatuksen tavoitteina ovat tiedotusvälineiden ja niiden sisältöjen asiantunteva ja luova käsittely, tiedotusvälinealan toiminnan ymmärtäminen ja tiedotusvälineiden sisällön itsenäinen tuottaminen;
Notes that the purpose of media literacy is to enable people to use media and their content in skilled and creative ways, critically analyse media products, understand how the media industry works, and produce media content by their own efforts;
Tieto- ja viestintätekniikan saatavuuden takaaminen
Giving access to information and communications technologies
Mediakasvatus kouluissa ja opettajankoulutuksessa
Media education in schools and as a component of teacher training
Ikäihmisten mediakasvatus
Media education for older people
Tiedotusvälineet antavat mahdollisuudet maailmanlaajuiseen viestintään, maailman avoimuuteen, tiedon välittämiseen ja demokratian kehittämiseen.
The media offer opportunities to engage in worldwide communication, adopt cosmopolitan attitudes, impart knowledge, and advance the development of democracy.
Toisaalta niihin sisältyy myös voimakkaan manipuloinnin vaara.
However, they also entail a danger of greater manipulation.
Tiedotusvälineet voidaan siis mieltää sekä haasteeksi että mahdollisuudeksi.
To that extent they can constitute a challenge as well as a chance.
Innovoivat tekniikat ja joukkotiedotusvälineet näkyvät globalisaation ja tieto- ja viestintätekniikan nopean kehittymisen myötä yhä selvemmin kaikilla elämänaloilla.
In the era of globalisation, and at a time when the information and communications sector (ICT) is developing at breakneck speed, innovative technologies and mass media are both impinging more and more strongly on every walk of life.
Yhteiskunnan on entistä enemmän syytä pysyä tämän nopean teknisen muutoksen kyydissä ja oppia selviytymään tiedon tulvasta.
More than ever, society has to keep pace with this rapid technological change and learn to cope with a flood of information.
Samalla tiedotusvälineet toimivat eräänlaisina portinvartijoina valikoidessaan relevantteja aiheita, jolloin ne vaikuttavat politiikan toimintaohjelmiin ja jokapäiväiseen elämään.
Furthermore, media play the role of gatekeepers when people decide which issues to treat as relevant: to that extent, they serve to set the agenda for politics and everyday life.
Valinta tehdään kuitenkin henkilökohtaisen tarkastelutavan nojalla, ja siten sen objektiivisuus on likimääräistä.
This selection, however, is made from an individual perspective and therefore not wholly objective.
Medialukutaidolla on määrä tukea ihmisiä näiden yrittäessä selviytyä näistä haasteista ja tehdä heistä itsestään tietoisia tiedotusvälineiden käyttäjiä.
The purpose of media literacy is to help people respond to these challenges and turn them into self-confident media users.
Medialukutaito tarkoittaa kykyä käyttää tiedotusvälineitä, ymmärtää tiedotusvälineiden ja niiden sisältöjen eri näkökohtia ja arvioida niitä kriittisesti sekä taitoa viestiä itse mitä moninaisimmissa yhteyksissä.
Media literacy denotes the ability to use the media, to understand, and bring critical assessment to bear on, the various aspects of media as such and media content, and to communicate, regardless of the context.
Pedagogisten seikkojen ohella on ratkaisevaa myös uusien tekniikoiden saatavuus ja niiden taso.
In addition to educational considerations, equipment and access to new technologies are of crucial importance.
Siksi medialukutaidoksi voidaan laajemmassa merkityksessä mieltää myös uusien tietotekniikoiden saatavuus ja taito käyttää niiden sisältöjä kriittisesti ja pätevästi.
That being the case, media literacy in the broader sense can be understood to mean access to new information technologies and a discerning attitude to the content that they transmit.
Tällä mietinnöllä täydennetään komission tiedonantoa, joka kytkeytyy suoraan audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaan uuteen direktiiviin
This report rounds off the Commission communication, itself directly linked to the new Audiovisual Media Services Directive
Internetiä käytetään ensisijaisesti tietojen ja uutisten etsimiseen sekä sähköpostin lähettämiseen ja vastaanottamiseen.
The Internet is used first and foremost to search for and find information and news and to send and receive emails.
Lisäksi sitä käytetään yhä enenevässä määrin ensimmäisenä tietolähteenä jotain tiettyä aihetta käsiteltäessä.
In addition, it is increasingly becoming the source of information employed first of all for inquiries on given subjects.
Yleensä näihin tietoihin ei kuitenkaan luoteta yhtä hyvin kuin perinteisten tiedotusvälineiden tietoihin.
Information of this kind, however, is on the whole less familiar than traditional media output.
Käyttäjät ovat yleensä perillä siitä, että Internetistä saatuja tietoja olisi varmuuden vuoksi verrattava muista lähteistä saatuihin tietoihin.
Most users realise that information obtained from the Internet should, for safety’s sake, be checked against information from other sources.
Internetin käyttöä koskevat tiedot saadaan ennen kaikkea ystäviltä ja vähäisemmässä määrin vanhemmilta, mutta koulussa asiaa ei juuri opeteta.
The knowledge needed in order to use the Internet is passed on chiefly within circles of friends and to a lesser extent by parents, but hardly ever by schools.
Tuloksena on omiin tarpeisiin painottunut, mutta epäjärjestelmällinen tietämys Internetin hyödyntämisestä.
The resulting skills are thus geared to particular individual needs, but not ordered according to any recognisable system.
Aikuiset taas saavat tietonsa pääasiassa televisiosta ja radiosta.
Adults, on the other hand, keep themselves informed mainly with the aid of television, followed by radio.
Tärkeimpänä haasteena on lisätä medialukutaitoa siten, että mitä erilaisimmat tiedotusvälineiden muodot otetaan asianmukaisesti huomioon.
One central challenge therefore, is to map out the path to greater media literacy so that the most diverse forms of media can be taken properly into account.
Siten tässä mietinnössä pyritään ottamaan huomioon useita nykyaikaisia viestimiä ja viestintämuotoja , kuten televisio, elokuvat, video, radio, kuvat, sanoma- ja aikakauslehdet, musiikki, tietokonepelit, Internet ja mainonta.
The aims of this report accordingly relate to a range of modern communication tools and types , for example television, film, video, radio, images, newspapers, magazines, music, computer games, the Internet, and advertising.
Tällöin ei sovi unohtaa, että perinteisten ja digitaalisten tiedotusvälineiden raja hämärtyy ja että eri tiedotusvälinemuodot lähentyvät toisiinsa teknisesti ja sisältönsä suhteen.
However, traditional and digital media are entirely capable of blending together, and the different forms of media are converging, both technically and in terms of content.
Tämä on otettava huomioon myös selvityksessä, jonka komissio teettää medialukutaidon arviointiin soveltuvien perusteiden kehittämisestä ja jonka on määrä valmistua vuoden 2009 alussa.
This point should also be borne in mind in the study to be conducted for the Commission, and due to be completed early in 2009, on the right criteria to apply when assessing media literacy.
Muistutettakoon kuitenkin, että medialukutaidon mittaamisessa voi ilmetä ongelmia, sillä luovaa ja kriittistä tietämystä ja sisältöjen luokittelemista on hankala ilmaista määrällisesti mitattavina perusteina.
That said, problems can arise when measuring media literacy, since it is difficult to encapsulate creative flair, critical discernment, and content within quantitatively measurable criteria.
Teknisten taitojen arviointi taas on helpommin todennettavissa.
Technical expertise, by contrast, is easier to gauge.
Nuoret ovat jo nyt aktiivisia tiedotusvälineiden käyttäjiä, mutta tässä mietinnössä käsitellään kaikkia ryhmiä: lapsia, nuoria, aikuisia, ikäihmisiä ja vanhuksia.
Young people are already active media consumers, but this report covers media consumers as a whole, that is to say, children, young people, adults, older people, and people with disabilities.
Tavoitteena on, että ihmiset voisivat analysoida mediatuotteita kriittisesti, ymmärtää tiedotusvälinealan taloudellisia tehtäviä ja tuottaa itse tiedotusvälineiden sisältöä.
The aim is to enable people to subject media products to critical analysis, understand the economic functions of the media industry, and produce their own media content.
Tässä yhteydessä määritellään kolme tavoitetta:
There are thus three goals to attain:
§ tieto- ja viestintätekniikan saatavuuden varmistaminen
§ giving access to information and communications technologies,
§ tiedotusvälineiden sisältöjen ja mediakulttuurin analysoiminen ja kriittinen suhtautuminen niihin sekä itsenäinen harkinta
§ analysis, and a discerning attitude to, media content and the media culture, and independent thought,
§ tiedotusvälineissä olevien tekstien oma tuottaminen ja uusien tekniikoiden varmempi käyttö.
§ production of media texts by users themselves and s ecurity in the use of new technologies .
Koulutus ja elinikäinen oppiminen ovat ratkaisevia tämän tavoitteen saavuttamisen kannalta.
Education and lifelong learning are essential in order to achieve these goals.
Tiedotusvälineitä opetetaan ja opitaan mediakasvatuksena tunnetussa prosessissa.
Media education is a teaching and learning process in which the media are at once the source and the subject.
Tämän oppimisen tavoitteena on tiedotusvälineiden pätevä käsittely.
Its object is skilled handling of the media.
a) Tieto- ja viestintätekniikan saatavuuden varmistaminen
a) Giving access to information and communications technologies
Tietokoneet ja Internet ovat yleistyneet EU:ssa eri tavoin.
Computers and the Internet are not spread evenly throughout the EU.
Koko EU:n kotitalouksista 54 prosentilla on tietokone, Internet-liittymän on hankkinut 43 prosenttia (15 prosentilla on laajakaistayhteydet).
In the EU as a whole, 54% of households own a PC, and 43% have an Internet connection (15% have a broadband connection).
Alueelliset erot ovat suuria: tietokoneen omistavien kotitalouksien määrä vaihtelee EU-jäsenvaltioittain 85 prosentista 21 prosenttiin.
Regional variations are considerable: depending on the Member State, the percentage of households with a computer ranges between 85% and 21%.
Euroopan politiikassa on huolehdittava siitä, että jäsenvaltioiden keskinäinen sekä kaupunkien ja maaseudun välinen digitaalinen jako pienenee.
European policy must seek to narrow the digital divide not just between Member States, but also between town and country.
Kaikkien väestöryhmien on voitava hyötyä tietoyhteiskunnan eduista.
All population groups must profit from the advantages of the information society.
On Euroopan yhteisten etujen mukaista, että jokaisella kansalaisella on laajakaistayhteydet.
It is in Europe’s general interest that every citizen should have a broadband connection.
Tässä suhteessa avainasemassa ovat alue- ja paikallisviranomaiset sekä julkiset laitokset ja yksityiset yritykset, joiden on taattava, että tieto- ja viestintätekniikka on kaikkien väestöryhmien käytössä.
Local and regional authorities have a key role to play in this area, as do public bodies and private industry, which must ensure that all population groups have access to ICT.
b) Tiedotusvälineiden sisältöjen ja mediakulttuurin analysoiminen ja kriittinen suhtautuminen niihin
b) Analysis of, and a discerning attitude to, media content and the media culture
Välitetyn tieto- ja mediatarjonnan sisältö on kyettävä selvittämään pysyvästi.
The information imparted and the media available for use should be subjected to ongoing scrutiny as regards their content.
Tähän kuuluu taito painottaa, tehdä tietoisia valintoja ja lukea rivien, kuvien ja äänien välistä, ymmärrys kuvien ja toteamusten vaikutuksesta sekä kyky arvottaa sisältö.
This requires the ability to find one’s bearings and make conscious choices, read between the lines, pictures, and sounds, understand the effects of images and messages, and assess content.
Lisäksi mediakulttuuria on käsiteltävä kriittisesti.
Critical scrutiny should likewise be brought to bear on the media culture.
Medialukutaito antaa kansalaisille valmiudet arvioida kriittisesti, ovatko mediatuottajien edut vaikuttaneet tarjonnan sisältöön ja laadintaan ja jos ovat, niin missä määrin.
Media literacy should enable citizens to critically assess whether and to what extent the interests of media producers are influencing the content of output and the form in which it has been presented.
Tavoitteena on, että vastaanottajat voivat tehdä omia päätöksiä ja että he eivät hyväuskoisesti anna ulkoisten toimijoiden vaikuttaa itseensä.
The idea is that recipients should be able to take their own decisions without letting themselves be brainwashed by outside operators.
c) Tiedotusvälineissä olevien tekstien oma tuottaminen ja uusien tekniikoiden varmempi käyttö
c) Media texts produced by users themselves and security in the use of new technologies
Yhtenä painopisteenä ovat mediatuotteet.
Attention should also focus on creative output from users.
Omia sisältöjä ja mediatuotteita luomalla saadaan valmiudet ymmärtää syvällisemmin ammattilaisten tuottamien sisältöjen periaatteita ja arvoja.
By producing their own content and media products, users acquire abilities affording them a deeper insight into the principles and values of media content that has been produced professionally.
Mediatuotantoon on yhdistettävä tuotantoprosessin kriittinen tarkasteleminen, koska muutoin toiminnasta tulee pelkästään teknistä.
Media production has to go hand in hand with critical reflection on the production process: otherwise the end result would be reduced to a purely technical operation.
Internet tarjoaa käyttäjilleen lukemattomia mahdollisuuksia omaan sisällön tuottamiseen ja sen saattamiseen kaikkien saataville.
Today the Internet offers users countless possibilities for producing their own content and making it accessible to all.
Tietokoneet ja Internet ovat etenkin nuoremmille tiedotusvälineiden ja niiden käsittelyn tärkeimpiä instrumentteja.
Especially where young people are concerned, the computer and the Internet are the main tools employed in order to gain access to, and use, the media.
Koska viestintämahdollisuudet ja tietojen löytämismahdollisuudet ovat vaivattomia, käytännön mediakasvatuksessa on käsiteltävä myös tiedotusvälineiden käytön tekijänoikeusnäkökohtia ja aineistoturvallisuutta.
Given that there are these simple ways to communicate and find information, practical media education must also shed light on copyright-related aspects of media use and data security.
4) KOHDENNETUT VAATIMUKSET
4) SPECIFIC DEMANDS
a) Mediakasvatus osana opettajankoulutusta
a) Media education as a component of teacher training
Kouluissa mediakasvatusta voivat antaa vain ne opettajat, joilla on itsellään mediapätevyyttä ja jotka ovat saaneet vastaavaa koulutusta alalta.
Media education cannot be provided in schools unless teachers are themselves media literate and have been given the necessary training.
Siksi ehdotetaan, että toimivaltaiset kansalliset viranomaiset huolehtivat siitä, että kaikkien oppiaineiden ja koululajien opettajat perehtyvät täydennyskoulutuksessa audiovisuaalisten opetusvälineiden käyttöön ja mediakasvatuksen ongelmiin.
The proper national authorities should therefore be called upon to ensure that, when they undergo in-service training, teachers of all subjects, at every type of school, learn both about the use of audiovisual teaching aids and about the problems associated with media education.
Lisäksi suositellaan, että kaikkien opiskelujaksojen opettajien koulutukseen sisällytetään pakollisia mediapedagogisia opintokokonaisuuksia, mikä mahdollistaa intensiivisen koulutuksen.
In addition, compulsory media education modules should be incorporated into teacher training for all school levels, so as to enable the subject to be taught intensively.
b) Mediakasvatus kouluissa
b) Media education in schools
Mediakasvatusta koskevissa Länsi- ja Itä-Euroopan opetussuunnitelmissa on suuria eroja.
Western and eastern European curricula differ greatly as far as media education is concerned.
Viidessätoista jäsenvaltiossa mediakasvatusta annetaan enemmän tai vähemmän, mutta Keski- ja Itä-Euroopan maissa ei Sloveniaa ja Unkaria lukuun ottamatta anneta mediakasvatusta lainkaan.
Whereas the subject is given varying degrees of prominence in the EU-15 Member States, it does not exist in any of the central and eastern European countries except Hungary and Slovenia.
Kuitenkin juuri koulut ovat ratkaisevassa asemassa kun ihmiset pyritään saamaan viestintä- ja arviointitaitoisiksi.
But schools do have an essential role to play in moulding people capable of communicating and of exercising judgement.
Vammaisten ja erityisopetusta tarjoavissa kouluissa opiskelevien on voitava myös osallistua näille kursseille.
People with disabilities and those attending special schools should likewise be given the opportunity to take part in the relevant courses.
Mediakasvatus voidaan kytkeä etenkin taloutta, politiikkaa, kirjallisuutta, yhteiskuntaa ja taiteita koskeviin oppiaineisiin.
Media education could be combined most usefully with economic, political, literary, social, and artistic subjects.
Tämä edellyttää oppiaineiden välistä lähestymistapaa, joka voidaan yhdistää koulujen ulkopuolisiin hankkeisiin.
This implies a need for an interdisciplinary approach, possibly combined with out-of-school projects.
c) Mediakasvatus yliopistoissa ja muualla kuin kouluissa
c) Media education at university and out of school
Mediakasvatusta ei voida antaa pelkästään koulujärjestelmässä, vaan sitä on jatkettava elinikäisen oppimisen yhteydessä.
Not only can media education be offered within the school system, but it can also be encompassed within lifelong learning.
Yliopistoissa mediakasvatus voidaan nivoa uusiin kandidaatin- ja maisterintutkintoihin esimerkiksi käsittelemällä kriittisesti hakukoneita.
One possibility at university level might be to establish media education within the new bachelor’s and master’s degree courses, for instance to teach students to exercise their discernment when using search engines.
Näiden ajatusmallien edistäminen edellyttää vääjäämättä kumppanuuksia.
Partnerships are essential in order to foster such approaches.
On tärkeää, että kaikki koulutusjärjestelmän toimijat ja ulkopuoliset toimijat tekevät yhteistyötä edistääkseen mediakasvatusta koulutuksessa ja jatkokoulutuksessa ja vaihtaakseen parhaita käytänteitä eri maiden välillä.
It is important for all stakeholders within and outside the school system to work together to enable support for media education to extend to basic and further training and to exchange models based on best practice across national borders.
d) Ikäihmisten mediakasvatus
d) Media education for older people
Ikäihmisten mediakasvatus on harvinaisempaa kuin nuorten mediakasvatus.
Media education activities are aimed less frequently at older people than at young people.
Vanhemmat eivät useimmiten ole yhtä hyvin perehtyneitä tieto- ja viestintätekniikan käsittelyyn kuin heidän lapsensa.
Parents in particular are often less proficient than their children when it comes to dealing with information and communications technologies.
On tärkeää, että ikäihmisiä koskevaa mediatyötä tehdään paikoissa, joissa he oleskelevat, kuten yhdistyksissä, vanhain- ja hoitokodeissa, tukiasunnoissa, vapaa-ajan- ja harrasteryhmissä, aloiteryhmissä tai vanhustenpiireissä, ja että osallistujien erilaiset elämänkulut ja kokemukset otetaan huomioon.
It is important for media work with older people to be done at the places where they are to be found, including for example societies, old people’s and nursing homes, assisted living facilities, recreational and enthusiasts’ clubs, action committees, or senior citizens’ groups; the different kinds of environment in which participants live, and their varied spheres of experience, should be taken into account.
Yhtenä tavoitteena on purkaa tämän kohderyhmän pelkoja ja esteitä uusien tiedotusvälineiden käytölle.
Another aim should be to dispel the apprehensions and inhibitions that this target group have where new media are concerned.
Etenkin liikkumisrajoitteiset ikäihmiset voivat digitaalisten verkkojen ansiosta osallistua paremmin yhteiskuntaelämään ja kohentaa siten elämänlaatuaan.
Older people with restricted mobility can be helped, by means of digital networks, to participate more actively in the life of society and can thus enhance their quality of life.
ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY muuttamisesta keskisuuria yrityksiä koskevien tiettyjen julkistamisvaatimusten sekä konsolidoitujen tilinpäätösten laatimista koskevan velvoitteen osalta
on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directives 78/660/EEC and 83/349/EEC as regards certain disclosure requirements for medium-sized companies and obligation to draw up consolidated accounts
talous- ja raha-asioiden valiokunnaN LAUSUNTO........................................12
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............12
– ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle ( KOM(2008)0195 ),
– having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2008)0195 ),
– ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan ja 44 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille ( C6‑0173/2008 ),
– having regard to Article 251(2) and Article 44(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6‑0173/2008 ),
– ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon ( A6‑0462/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A6‑0462/2008 ),
(8) Direktiivissä 78/660/ETY edellytetään, että liikevaihdon erittely toimialoittain ja maantieteellisten markkinoiden mukaan julkistetaan.
(8) Directive 78/660/EEC requires that a breakdown of turnover into activity and geographical markets is disclosed.
Tätä edellytetään kaikilta yrityksiltä, mutta pienyrityksille voidaan myöntää p oikkeus mainitun direktiivin 44 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
This is required for all companies, but small companies can be excluded in accordance with Article 44(2) of that Directive.
Tarpeettoman hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi olisi oltava mahdollista vapauttaa myös keskisuuret yritykset tästä julkistamisvaatimuksesta.
In order to reduce the unnecessary administrative burden, it should be possible to exempt also medium-sized companies from this disclosure requirement.
(9) Direktiivissä 83/349/ETY edellytetään, että emoyhtiö laatii konsolidoidun tilinpäätöksen, vaikka ainoa tytäryritys tai kaikki tytäryritykset kokonaisuudessaan olisivat merkitykseltään vähäisiä direktiivin 83/349/ETY 16 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi.
(9) Directive 83/349/EEC requires a parent company to prepare consolidated accounts even if the only subsidiary or all of the subsidiaries as a whole are not material for the purposes of Article 16(3) of Directive 83/349/EEC.
Tästä syystä kyseiset yhtiöt kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1606/2002 soveltamisalaan, ja niiden on laadittava konsolidoidut tilinpäätökset IFRS-standardien mukaisesti.
As a consequence these companies fall under Regulation (EC) No 1606/2002 and therefore have to prepare consolidated financial statements in accordance with IFRS.
Tätä vaatimusta pidetään työläänä, jos emoyhtiöllä on ainoastaan merkitykseltään vähäisiä tytäryrityksiä.
This requirement is considered to be burdensome where a parent company has only immaterial subsidiaries.
Sen vuoksi olisi oltava mahdollista vapauttaa emoyhtiö velvoitteesta laatia konsolidoitu tilinpäätös ja konsolidoitu toimintakertomus, jos emoyhtiöllä on ainoastaan tytäryrityksiä, jotka katsotaan merkitykseltään vähäisiksi sekä yksittäin että kokonaisuutena.
Therefore it should be possible to exempt a parent undertaking from the obligation to draw up consolidated accounts and a consolidated annual report if that parent undertaking has only subsidiary undertakings considered as not material, both individually or as a whole.