natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) ( KOM(2005)0119 ),
– having regard to the Commission proposal for a decision of the European Parliament and of the Council concerning the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) ( COM(2005)0119 ),
– ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta ( KOM(2005)0121 ),
– having regard to the Commission proposal for a decision of the European Parliament and of the Council entitled 'Establishing a Competitiveness and Innovation Framework Programme (2007-2013)' ( COM(2005)0121 ),
– ottaa huomioon komission tiedonannon Eurooppa-neuvostolle "Uuden kasvua ja työllisyyttä edistävän kumppanuuden toteuttaminen – Euroopan teknologiainstituutti: tiennäyttäjä osaamiselle" ( KOM(2006)0077 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the European Council entitled 'Implementing the renewed partnership for growth and jobs - Developing a knowledge flagship: the European Institute of Technology' ( COM(2006)0077 ),
– ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka koskee Euroopan kilpailukykyraporttia vuodelta 2004 ( SEC(2004)1397 ),
– having regard to the Commission Staff Working Document entitled 'European Competitiveness Report 2004' ( SEC(2004)1397 ),
– ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka koskee yrityspolitiikan esikuva-analyysiä ja vuoden 2004 yrityspolitiikan tulostaulun tuloksia ( SEC(2004)1427 ),
– having regard to the Commission Staff Working Document entitled 'Benchmarking Enterprise Policy: Results from the 2004 Scoreboard' ( SEC(2004)1427 ),
– ottaa huomioon vuotta 2005 koskevan Euroopan innovaatioiden tulostaulun (innovaatiotoiminnan vertailun), josta käy selkeästi ilmi, että Yhdysvallat ja Japani ovat johtavassa asemassa innovaatioiden suhteen,
– having regard to the European Innovation Scoreboard 2005 - Comparative Analysis of Innovation Performance which clearly shows that the United States and Japan are leaders in terms of innovation,
– ottaa huomioon heinäkuussa 2004 laaditun asiantuntijaraportin, joka koskee laitosten toiminnan tehostamista teknologian siirtämiseksi tutkimuslaitoksilta elinkeinoelämälle,
– having regard to the expert group report of July 2004 entitled 'Improving institutions for the transfer of technology from science to enterprise' ,
– ottaa huomioon vuonna 2004 laaditun asiantuntijaraportin, joka koskee eurooppalaisten suuntaviivojen hahmottelemista teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnalle julkisrahoitteisissa tutkimuslaitoksissa,
– having regard to the expert group report of 2004 entitled 'Management of intellectual property in publicly-funded research organisations: Towards European Guidelines',
– ottaa huomioon komission syyskuussa 2005 antaman kertomuksen, joka koskee Euroopan työllisyystilanteen suuntauksia ja näkymiä vuonna 2005,
– having regard to the Commission report of September 2005 entitled ' Employment in Europe 2005 - Recent Trends and Prospects',
– ottaa huomioon Hampton Courtin huippukokouksen päätöksellä perustetun tutkimus- ja kehittämistyötä sekä innovointia käsitelleen riippumattoman asiantuntijaryhmän tammikuussa 2006 laatiman raportin "Innovatiivisen Euroopan luominen" (nk. Ahon raportti),
– having regard to the report of January 2006 drawn up by the Independent Expert Group on R&D and Innovation appointed following the Hampton Court Summit entitled 'Creating an Innovative Europe' ('Aho-report'),
– ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2005 antamansa päätöslauselman tieteestä ja teknologiasta — suuntaviivoja unionin tutkimusrahoituspolitiikalle
– having regard to its resolution of 10 March 2005 on science and technology - Guidelines for future European Union policy to support research
– ottaa huomioon 19. tammikuuta 2006 antamansa päätöslauselman pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanosta
– having regard to its resolution of 19 January 2006 on implementing the European Charter for Small Enterprises
Hyväksytyt tekstit , P6_TA(2006)0022 . ,
Texts Adopted of that date, P6_TA(2006)0022 . ,
– ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2006 antamansa päätöslauselman kasvua ja työllisyyttä edistävästä eurooppalaisesta tietoyhteiskunnasta
– having regard to its resolution of 14 March 2006 on a European information society for growth and employment
Hyväksytyt tekstit , P6_TA(2006)0079 . ,
Texts Adopted of that date, P6_TA(2006)0079 . ,
– ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä kulttuurin ja koulutuksen valiokunnan ja työllisyys- ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnot ( A6‑0204/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Culture and Education and the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0204/2006 ),
A. katsoo, että Eurooppa on Yhdysvaltain ja Japanin jäljessä niin kasvun, tutkimuksen kuin tuottavuudenkin suhteen, eikä se ole onnistunut hyödyntämään tieto- ja viestintätekniikan sovelluksia eikä edistämään tutkimus- ja kehittämistoimintaan tehtäviä investointeja Euroopassa,
A. whereas Europe lags behind the United States and Japan in terms of growth, research and productivity, failing to capitalise on Information and Communication Technologies (ICT) application or to attract R&D investment in Europe,
B. katsoo, että tutkimus- ja kehittämisvarojen lisääminen on ennakkoedellytys menestyksekkäälle innovoinnille, jota tarvitaan taloudelliseen kasvuun ja työpaikkojen luomiseen,
B. whereas increasing the resources available for R&D is a prerequisite of the successful innovation needed for economic growth and the creation of jobs,
C. katsoo, että OECD:n raportit osoittavat, että tukemalla tutkimus- ja kehittämistoimintaa helpotetaan yritysten strategisia muutoksia ja organisaatiokäytäntöjä ja parannetaan asennetta teknologiaan,
C. whereas OECD reports show that R&D grants help firms with strategic change and organisational routines, and improve attitudes towards technology,
D. katsoo, että Euroopan parhaat yritykset tekevät kansainvälistä huipputasoa vastaavia investointeja, mutta yksityissektorin panostuksen tutkimukseen ja kehittämiseen on oltava suurempi,
D. whereas while Europe’s best companies invest at world class levels, the private sector must make a greater effort in the area of R&D ,
E. katsoo, että pienten ja keskisuurten yritysten panos uuteen tekniikkaan perustuvien tuotteiden ja palveluiden kehittämiseen ja markkinoihin riippuu siitä, miten ne kykenevät innovoimaan, lisäämään tutkimustyötä, ulkoistamaan tutkimusta, laajentamaan verkostojaan, tehostamaan tutkimustulosten hyödyntämistä ja hankkimaan tekniikan taitotietoa,
E. whereas the contributions of small and middle-sized enterprises (SMEs) to the development of new technology based products and services and markets are dependent upon their capacities to innovate, increase their research efforts , outsource research, extend their networks, better exploit research results and acquire technological know-how,
F. katsoo, että markkinainnovaatioilla voitaisiin edistää niitä aloja Euroopassa, joilla on suora vaikutus jäsenvaltioiden kansalaisiin ja suurin osuus BKT:stä,
F. whereas market innovation could benefit those European sectors which directly affect Member States' citizens and account for the highest levels of GDP,
G. katsoo, että tukiorganisaatiot, esimerkiksi koulutus- ja tutkimuskeskukset, rahoituslaitokset, innovaatioon ja teollis- ja tekijänoikeuksiin erikoistuneet neuvojat sekä paikalliset ja alueelliset kehitysyhtiöt voivat auttaa yrityksiä löytämään parhaimman mahdollisen luovan liiketoimintapotentiaalin,
G. whereas support organisations such as training and research centres, financial institutions, innovation and intellectual property consultants and local and regional development agencies can help to maximise firms' creative business potential,
H. katsoo, että Euroopan heikko työmarkkinaperformanssi, henkilöresurssien tehoton käyttö, markkinoiden pirstaleisuus ja työvoiman vähäinen liikkuvuus ovat suurelta osin syynä hitaaseen kehitykseen kohti Lissabonin ja Tukholman tavoitteita,
H. whereas Europe's weak labour market performance, inefficient use of human resources, market fragmentation and reduced labour mobility largely explain the poor progress made towards the Lisbon and Stockholm objectives,
I. katsoo, että rakenteelliset esteet ja kannustimien vähäisyys estävät tunnustettujen tutkijoiden liikkuvuuden lisääntymisen,
I. whereas, structural barriers and insufficient incentives prevent greater mobility of established researchers,
J. katsoo, että Euroopan teknologiansiirtolaitosten ja innovaatioyhteyskeskusten (IRC) ansiosta kaupallinen hyödyntäminen nopeutuu, uutta teknologiaa voidaan levittää tehokkaammin ja teollis- ja tekijänoikeuksia voidaan hallinnoida, tutkimustuloksia soveltaa sekä kansallisia ja alueellisia olemassa olevia järjestelmiä koordinoida paremmin,
J. whereas European Technology Transfer Institutions and Innovation Relay Centres (IRCs), allow faster commercialisation, a better dissemination of new technologies, the improved management of intellectual property, a better implementation of research results and better coordination with existing national and regional schemes,
K. katsoo, että "avoimia innovaatiokeskittymiä" koskevan menettelyn hyväksyminen parantaisi tutkimus- ja kehittämiskapasiteettia Euroopan unionissa,
K. whereas adoption of the "Open Innovation" approach would boost R&D capacity in the European Union,
L. katsoo, että komission ehdottama tutkimusbudjetti ei saisi painottua rahoituskehyksen loppupäähän,
L. whereas the Commission's proposed research budget should not be back-loaded within the Financial Framework,
M. katsoo, että EU:n talousarviossa tarvitaan tietty kriittinen massa rahoitusvälineille pk-yritysten rahoituksen lisäämiseksi, markkinahäiriöiden poistamiseksi ja yhteisön varojen käytön optimoimiseksi hyödyntämällä sekä julkista että yksityistä pääomaa,
M. whereas a critical mass of EU budget resources for financial instruments is necessary, to enhance SME finance, tackle market failures and optimise Community resources, leveraging public and private capital,
N. katsoo, että tutkijat tarvitsevat rahoitusta liiketoiminnan käynnistämistä edeltävässä ( pre-seed ) vaiheessa markkina-arvioiden tekemiseen, pilotti- ja mallihankkeiden sekä toimivien prototyyppien kehittämiseen, yritysten perustamiseen ja uusien tutkimustuotteiden kaupallistamiseen; katsoo, että yritysten kasvua varten tarvitaan riskipääomaa,
N. whereas researchers need pre-seed finance in order to conduct market assessments, develop pilot and demonstration projects and working prototypes, for company start-ups and to commercialise new research products and whereas venture capital is needed for subsequent company growth,
O. katsoo, että valtiontukisäännösten olisi oltava yksinkertaisia, avoimia ja tehokkaita ja että valtiontukea pitäisi myöntää vasta viimeisenä keinona ja väliaikaisesti, kun markkinat epäonnistuvat,
O. whereas State aid provisions should be simple, transparent and effective, used only as a last resort where the market fails, and granted on a temporary basis,
13. korostaa, miten tärkeää on edistää tuotteiden, prosessien ja tietoon perustuvien palvelujen integraatiota ja erilaisten tukijärjestelmien käyttöönottoa muilla kuin teknologian aloilla; huomauttaa tässä yhteydessä, että ei-teknologinen innovointi käsittää myös sosiaaliset sekä institutionaaliset innovaatiot;
Stresses the importance of promoting the integration of products, processes and knowledge-based services and the introduction of different support systems into non-technological sectors; draws attention in this connection to the fact that non-technological innovation also encompasses social innovation and institutional innovation;
24. panee merkille tarpeen saada aikaan yhteisöpatentti ja yhteisön tavaramerkki ja parempi vastavuoroisuus Euroopan, Yhdysvaltain ja Japanin patenttijärjestelmien välille; korostaa, että integroidun ja demokraattisiin oikeusnormeihin perustuvan yhteisön patenttijärjestelmän on oltava osa innovaatiostrategiaa, jossa ehdottomasti turvataan tasapaino teollisoikeuksien suojelun ja teknisen tietämyksen levittämisen sekä vapaan, esteettömän kilpailun välillä; korostaa, että patenttisuojan tarkoitus on suojella keksintöä, eikä valvoa markkinoiden osia;
Notes the need for a Community patent and trademark, and for improved reciprocity between the European, United States' and Japanese patent systems; stresses that an integrated Community (patent system based on democratic legal standards must be part of an innovation strategy, in which it is essential to ensure a balance between protection of industrial property, dissemination of technical knowledge and free and unrestricted competition; underlines that the purpose of the protection provided by a patent is the safeguarding of an invention and not the controlling of market sectors;
26. kiinnittää komission ja jäsenvaltioiden huomion tieteellisen taitotiedon suojaamisessa ja levittämisessä viime aikoina tapahtuneisiin muutoksiin, ilmaisten tieteellisten katsausten menestykseen sekä " Science Commons " -lisenssiin;
Draws the attention of the Commission and the Member States to the recent changes concerning the protection and dissemination of scientific know-how, to the success of scientific reviews published with free access and to the "Science Commons" licence;
53. uskoo, että yhteisön välineet, kuten i2010-strategia, tutkimuksen ja kehityksen seitsemäs puiteohjelma sekä kilpailukykyä ja innovaatiota koskeva puiteohjelma, voivat kuroa umpeen tutkimustulosten ja taloudellisen voiton välistä kuilua;
Believes that Community instruments such as the i2010 strategy, the 7th Framework Programme for Research and Development and the Competitiveness and Innovation Framework Programme can contribute to bridging the gap between research findings and financial gain;
55. suhtautuu myönteisesti komission suositukseen, jonka mukaan osana sääntelyn parantamista koskevaa aloitetta vaikutustenarvioinnin yhteydessä olisi arvioitava myös suositusten vaikutuksia tutkimukseen ja innovointiin;
Welcomes the Commission recommendation that within the framework of the ‘Better Regulation’ initiative, the impact assessment should include assessments of the effects of recommendations in the field of research and innovation;
Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa Euroopasta päätettiin tehdä kymmenessä vuodessa maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous.
The Lisbon European Council of March 2000 resolved to make Europe the world's most competitive and dynamic knowledge based economy within ten years.
EU on kuitenkin vuonna 2006 edelleen selvästi Yhdysvaltain ja Japanin jäljessä ja valitettavan kaukana tavoitteensa saavuttamisesta.
However, in 2006, the EU continues to lag behind the US and Japan and is still regrettably short of reaching its target; this failure is clearly attributable to a lack of political will amongst Member States.
Epäonnistuminen johtuu selvästi poliittisen tahdon puutteesta jäsenvaltioissa.
Europe needs to improve its performance in three main areas:
Euroopan on parannettava suoritustaan kolmella tärkeimmällä alalla.
Firstly, Europe is failing to create new knowledge.
Euroopan komission raportin mukaan tutkimus- ja kehittämistyön osuus EU:n bruttokansantuotteesta oli vain 1,93 prosenttia vuonna 2003, kun vastaava luku Yhdysvalloissa oli 2,59 prosenttia ja Japanissa 3,15 prosenttia.
According to a European Commission report, R&D represented only 1.93 per cent of EU gross domestic product in 2003, compared with 2.59 per cent in the US and 3.15 per cent in Japan.
Silti Euroopan pk-yritykset tuottavat tutkimusta seitsemän tai kahdeksan kertaa vähemmän kuin Yhdysvaltain pk-yritykset.
SMEs account for 65% of European GDP, but only 45% of that in the USA and yet undertake seven to eight times less research than those in the US.
On selvää, että EU:n on korotettava panoksiaan.
It is clear that the EU has to raise its game.
Tiedon luominen edellyttää eurooppalaisen kulttuurin muuttumista siten, että kannustetaan yrittäjähenkeä, jossa arvostetaan innovaatiota ja jolla lisätään kansalaisten kiinnostusta innovatiivisiin tuotteisiin ja palveluihin.
This creation of knowledge necessitates a shift in European culture to promote a spirit of entrepreneurship which celebrates innovation and increases the desire for innovative goods and services amongst its citizens.
Jäsenvaltiot eivät tue tarpeeksi sellaisen joustavan työvoiman hankkimista, jolla on tarvittavat taidot mukautua työmarkkinoiden muutoksiin ja jolla helpotetaan siirtymistä tietoyhteiskuntaan.
Member States are not offering adequate support to achieve flexible workforces who have the transferable skills necessary to adapt to labour market changes and to reinforce the transition to a knowledge economy.
Erityisesti elinikäinen oppiminen ja tieto- ja viestintätekniikka edellyttävät poliittista ja taloudellista tukea.
Life-long learning and ICT training, in particular, need increased political and financial backing.
Jäsenvaltioiden työvoimastrategiat ja koulutuksen toimintamallit ovat nykyään erillään toisistaan, vaikka olisi loogista, että ne olisivat yhteydessä toisiinsa ja koulutus todella olisi elinikäistä lapsuuden opetuksesta työvoiman iäkkäämmän osan tieto- ja viestintätekniikkakoulutukseen.
Member State labour strategies and educational approaches are currently considered somewhat independently, yet logically these should go hand in hand, taking a truly lifelong form which starts from childhood education to training in new ICT for the older segments of the workforce.
Tieteellisen tutkimuksen on oltava arvokas ja palkitseva ura, ja se pitäisi myös mieltää sellaiseksi.
Scientific research must be, and must be seen as, a prestigious and rewarding career path.
Euroopan olisi Yhdysvaltain tapaan edistettävä luonnontieteitä nuorison keskuudessa palkinto-ohjelmilla, esimerkiksi Descartes- ja Aristoteles-palkinnoilla sekä nuorten tieteentekijöiden palkinnoilla, joista nykyään tiedotetaan huonosti.
As in the US, Europe should promote the sciences amongst its youth through current award programmes such as Descartes, Aristotle and the young scientist's awards which are currently poorly publicised.
EU:n on korjattava tiedeyhteisössä aikaan saamansa virheet ja tarjottava tutkijoille ne ammatilliset olosuhteet ja rahoitus, joita korkeatasoinen tutkimus edellyttää.
The EU needs to undo the damage it has inflicted upon its research community by providing researchers with the professional conditions and finance they need to conduct excellent research.
Euroopan on käännettävä parhaiden tutkijoiden Yhdysvaltoihin suuntautuva virta takaisin antamalla tutkijoille paremmat tutkimusolosuhteet ja varmistamalla, että seitsemännen puiteohjelman otsakkeeseen "Ihmiset" kuuluvia ohjelmia hallinnoidaan moitteettomasti.
Europe must reverse the flow of its best researchers to the US by offering them better research conditions and ensuring that programmes under the heading "people" in the 7th framework programme are properly run.
Eurooppa ei myöskään kykene jakamaan hankkimaansa tietoa.
Secondly, Europe is failing to share its knowledge.
Valtioiden rajojen sisällä ja niiden yli tapahtuvalla yhteistyöllä on yhä suuria esteitä.
Formidable obstacles continue to prevent actors from collaborating together within and across national borders.
Tietyt jäsenvaltiot jättävät jatkuvasti panematta täytäntöön sääntelyä, jolla tähdätään kansainväliseen yhteistyöhön.
Certain EU Member States continuously fail to implement the very regulation which has been designed to improve cross-boarder cooperation.
Yhdenmukaisuuden puutteella on kielteinen vaikutus työmarkkinoihin ja se estää tutkijoiden liikkumista ja elintärkeää tiedonkulkua.
This lack of harmonisation has a detrimental effect on labour market success and impedes the movement of researchers and the vital transfer of knowledge.
Euroopan heikko työmarkkinakehitys näkyy henkilöresurssien tehottomana käyttönä, markkinoiden pirstaleisuutena ja työvoiman vähäisenä liikkuvuutena.
This weak labour market performance in Europe is characterised by an inefficient use of human resources, market fragmentation and reduced labour mobility.
Kumppanuuksien parantamisen on oltava keskeisessä asemassa Euroopan T&K-politiikassa.
Improving partnerships must remain at the forefront of European R&D policy-making.
Liian paljon tutkimusta tehdään pienessä mittakaavassa, erillään muista ja liian vähin varoin.
Too much research is done on a small, isolated, under funded scale.
Korkeakoulujen rooli tekniikan kehittäjänä on edelleen vähäinen, sillä tekniikan tulo teollisuuden hyödynnettäväksi kestää liian kauan.
Technologies developed by universities remain undeveloped as these take too long to get into industry.
EU on sitoutunut luomaan osaamiskeskuksia ja kehittämään klustereita.
The EU has committed itself to the task of creating centres of excellence and developing clusters.
On kuitenkin selvää, että tehtävää on edelleen paljon.
However, it is clear that much work is yet to be done.
EU:n toimielimet eivät ole kohdistaneet huomiotaan huippuosaamiseen eivätkä ole luopuneet heikosta tai vähämerkityksisestä tutkimuksesta.
The European institutions have often failed to focus upon excellence and have failed to cut sub-standard or low priority research.
Tämä on johtunut pääasiassa budjettirajoitteista, sillä EU:n jäsenvaltiot eivät ole ymmärtäneet, miten laajaa vahinkoa ne ovat saaneet aikaan investoimalla liian vähän tutkimukseen.
This has primarily been due to budgetary restrictions as European Member States fail to realise the extent of the damage they cause by under-investing in research.
Resurssit on nyt keskitettävä parhaan tuloksen aikaansaamiseen ja sen varmistamiseen, että lahjakkaimmat tutkijat saavat käyttöönsä tarpeeksi kansainvälistä pääomaa ja henkilöresursseja.
Resources must now be focused upon achieving the best and ensuring that the brightest minds are provided with adequate cross-boarder capital and human resources.
Yksityisellä sektorilla naisten ja miesten tulojen keskimääräinen ero on edelleen vähän yli 17 prosenttia.
Gender still accounts on average for a gap of slightly over 17% in earnings between male and female employees in the private sector.
T&K-investointien kasvu on ennakkoedellytys sille, että Eurooppa voi muuttua osaamiseen perustuvaksi tietoyhteiskunnaksi.
Thirdly, Europe is failing to finance knowledge.
Lisäksi Euroopan palvelusektori investoi tutkimukseen ja kehittämiseen vain 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun Yhdysvalloissa vastaava luku on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Moreover, the European service sector invests only 0.2% of its GDP in R&D in comparison with 0.7% of GDP in the US.
Tutkimus- ja kehittämistyö, innovaatio ja pk-yritykset ovat ensisijaisen arvokkaita Euroopan kasvupotentiaalin parantamisessa ja työpaikkojen lisäämisessä.
Research and development, innovation and SMEs, are of critical value for raising Europe's growth potential and employment creation.
Yhteisön politiikoilla olisi vahvistettava Euroopan investointirahaston hallinnoimien kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman ja JEREMIE-rahoitusjärjestelmän ( Joint European resources for micro to medium-size enterprises ) kaltaisia välineitä Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi ja innovatiivisten pk-yritysten kehittämisen tukemiseksi kaikkialla EU:ssa.
In this context, Community policies should reinforce programmes such as the financial instruments of the CIP (competitiveness and innovation Programme) or JEREMIE (Joint european resources for micro to medium size enterprises), both operated by the European Investment Fund (EIF), to better meet the Lisbon objectives and support the development of innovative SMEs across the EU.