natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Edellä 1 kohdassa tarkoitetun sopimuksen tekemistä seuraavasta vuodesta alkaen yhteisön kasvihuonekaasupäästöjä, jotka ovat peräisin direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuulumattomista lähteistä, on 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti vähennettävä edelleen vuoteen 2020 mennessä määrällä, joka vastaa koko sitä yhteisön lisävähennyspyrkimystä, joka koskee kaikista lähteistä peräisin olevia kasvihuonekaasupäästöjä ja johon yhteisö on kansainvälisen sopimuksen nojalla sitoutunut, kerrottuna sillä osuudella yhteisön kasvihuonekaasujen kokonaisvähennyksestä vuodelta 2020, johon jäsenvaltiot osallistuvat vähentämällä 3 artiklan mukaisesti kasvihuonekaasupäästöjä, jotka ovat peräisin direktiivin 2003/87/EY soveltamisalaan kuulumattomista lähteistä.
From the year following the conclusion of the agreement referred to in paragraph 1, the Community's greenhouse gas emissions from sources not covered under Directive 2003/87/EC in 2020 pursuant to Article 3(1) shall be further reduced by a quantity equal to the overall additional reduction of greenhouse gas emissions by the Community from all sources to which the international agreement commits the Community, multiplied by the share of the Community's total greenhouse gas emission reductions for the year 2020 to which the Member States are contributing through greenhouse gas emission reductions from sources not covered under Directive 2003/87/EC pursuant to Article 3.
Komissio tarkistaa liitteessä esitettyjä päästörajoja 1 alakohdan mukaisesti.
The Commission shall amend the Annex to adjust the emission limits in accordance with the first subparagraph.
Tästä toimenpiteestä, jonka tarkoituksena on muuttaa tämän päätöksen muita kuin keskeisiä osia, päätetään 9 artiklan 2 kohdassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.
That measure, designed to amend non-essential elements of this Decision shall be adopted in accordance with the regulatory procedure with scrutiny referred to in Article 9(2);
Jäsenvaltiot voivat 5 kohdan mukaisesti lisätä 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien hyvitysten käyttöä enintään puolella 2 kohdassa tarkoitetusta lisävähennyksestä, edellyttäen että kyseiset hyvitykset ovat peräisin kolmansista maista, jotka ovat ratifioineet 1 kohdassa tarkoitetun sopimuksen.
Member States may increase the use of greenhouse gas emission reduction credits referred to in Article 4(4) from third countries which have ratified the agreement referred to in paragraph 1 and in accordance with paragraph 5 by up to half of the additional reduction taking place in accordance with paragraph 2.
Reaktioiden kansainvälisestä sopimuksesta käytävien neuvottelujen lopputulokseen ei pidä olla automaattisia, vaan niiden on perustuttava poliittiseen arviointiin ja päätöksentekoon.
The reactions to the conclusions of the negotiations on an international agreement shall not be an automatism but subject to political evaluation and decision.
Lisäksi lisävähentämispyrkimykset olisi jaettava kansainvälisten neuvottelujen tuloksen perusteella.
Furthermore, the distribution of additional efforts should be based on the outcome of the international negotiation.
Kertomuksessa arvioidaan myös sitä, miten tämän päätöksen täytäntöönpano on vaikuttanut kilpailuun kansallisella, EU:n ja kansainvälisellä tasolla.
Th at report shall also evaluate how the implementation of this Decision h as affected competition at national, EU and international level.
Komissio julkaisi 23. tammikuuta 2008 ehdotuksensa siitä, miten kasvihuonekaasujen päästöjä on vähennettävä jäsenvaltioissa tulevina vuosina.
On 23 January 2008 the Commission published its proposals on how to reduce greenhouse gas emissions over the coming years in the Member States.
Kyseessä ovat liikenteen, rakennusalan (ennen kaikkea lämmitys ja ilmastointi), palvelujen, pienten teollisuusyritysten, maatalouden ja jätetalouden päästöt.
The emissions considered were those from transport, buildings (mainly heating and air-conditioning), services, small industries, agriculture and waste disposal.
Ne muodostavat tällä hetkellä noin 60 % EU:n kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä.
These currently account for some 60% of the EU’s total greenhouse gas emissions.
On pidettävä tervetulleena, että ehdotuksessa asetetaan kullekin jäsenvaltioille konkreettiset tavoitteet, jotka on saavutettava vuoteen 2020 mennessä.
The fact that the proposal sets concrete targets for each Member State, to be met by 2020, is welcome.
Valitettavasti siitä puuttuu yhtä kunnianhimoinen toimenpideluettelo vuoden 2020 jälkeistä aikaa varten.
However, there is no similarly ambitious catalogue of measures for the period after 2020.
Mitä tämä ehdotus merkitsee EU:n työllisyyspolitiikan kannalta?
What are the implications of this proposal for EU employment policy?
Ensimmäiset tutkimukset, kuten esim. se, jonka ovat yhdessä laatineet EGB, ISTAS SDA, Syndex ja Wuppertal-Institut, osoittavat, että ilmastomuutoksen aiheuttamien muutosten seuraukset vaikuttavat myönteisesti EU:n työllisyystilanteeseen: työpaikkoja voidaan luoda enemmän ja ne edellyttävät ammattitaitoa.
Initial studies, e.g. the joint study by ETUC, ISTAS, SDA, Syndex and the Wuppertal-Institut, show that the consequences of climate change will have positive effects on employment in the EU: there will be scope for the creation of more and better-qualified jobs.
Seuraukset kuitenkin vaihtelevat voimakkaasti talouden alan mukaan sekä alueellisesti.
However, the effects will vary considerably from one economic sector or geographical region to another.
Tällöin tarvitaan rakennemuutosta ja merkittäviä investointeja, jotta pahimmat vaikutukset voidaan estää.
Problems will increase most markedly in agriculture and in tourism, where there will be a need for restructuring with more investments to prevent the worst impacts.
Liikenne edellyttää suurimpana hiilidioksidipäästöjen aiheuttajana erityisiä ponnisteluja.
As the greatest emitter of CO2, transport requires special efforts.
Alalla on erittäin runsaasti potentiaalia, jota on hyödynnettävä määrätietoisesti: tarpeettomia kuljetuksia on vähennettävä, eniten energiaa kuluttavaa liikennettä on rajoitettava, ja tehokkuutta on lisättävä teknisin ja logistisin keinoin.
There are great possibilities, and determined action is needed to exploit them: reducing unnecessary transport, restricting the most energy-intensive modes of transport, and increasing efficiency by technical and logistical means.
Tämä tarjoaa myös hyviä mahdollisuuksia uusien työpaikkojen luomiseen.
There are also good opportunities for the creation of new jobs.
Sama koskee rakennusalaa.
A similar situation obtains in the construction sector.
Olemassa olevien rakennusten remontointi (parempi eristäminen, uusiutuvien energiamuotojen käyttö jne.) ja uusien, energiatehokkaampien rakennusten rakentaminen luovat uusia työpaikkoja paikallisella ja alueellisella tasolla.
The renovation of existing buildings (improved insulation, installation of renewables, etc.) and the construction of new, more energy-efficient buildings create new jobs at local and regional level.
Ilmastonmuutosta pidetään muihin politiikan aloihin nähden ensisijaisena tavoitteena.
Climate change is treated as a priority challenge in relation to other areas of policy.
Se on kaikkine vaikutuksineen kuitenkin myös erittäin monimutkainen aihe.
However, with all its effects it is a very complex topic.
Siksi onkin sitäkin tärkeämpää, että ihmiset valmistautuvat kaikilla tasoilla ilmastonmuutoksen aiheuttamiin muutoksiin.
That makes it all the more important to prepare people at all levels for the new situation climate change will engender.
Tarvitaan strategia, jonka yritykset ja työntekijät erityisesti pk-yrityksissä voivat parhaiten toteuttaa.
We need a strategy on the best way for businesspeople and workers, particularly in SMEs, to adjust themselves.
Kaikki tarvitsevat kiireellisesti erityisiä koulutus- ja jatkokoulutustoimenpiteitä.
Specific training measures for all are urgently needed.
Dublinin ja Bilbaon EU-virastoja sekä työllisyyden seurantakeskusta on nyt voimakkaammin vaadittava antamaan vastauksia lukuisiin avoimiin kysymyksiin siitä, mitä käytännön vaikutuksia ilmastonmuutoksella on eri alueilla ja talouden eri sektoreilla.
The EU Agencies in Dublin and Bilbao and the European Employment Observatory are now under greater pressure to find answers to the many unanswered questions on what specific effects climate change will have in the various regions and economic sectors.
Ilmastonmuutos muuttaa yhteiskuntaa.
Climate change changes society.
Se vaikuttaa voimakkaimmin juuri köyhimpiin väestöryhmiin – sekä EU:ssa että kaikkialla maailmassa.
Accordingly it is the poorest in society – both in the EU and worldwide – who are hardest hit by climate change.
Juuri heiltä puuttuvat keinot mukautua ilmastonmuutokseen.
They, more than any others, lack the resources to adapt to climate change.
Korkeat energian hinnat vaikuttavat jo nyt alimpien tuloluokkien ihmisten elämään.
High energy prices are already affecting people in the lowest income brackets.
Nousevat elintarvikkeiden hinnat saattavat voimakkaasti pahentaa jo vallitsevia nälänhätiä.
Rising food prices are likely to drastically exacerbate existing famines.
Tarvitaan maailmanlaajuinen ponnistus maailman nälkää vastaan.
There is a need for a global offensive against hunger in the world.
Kasvihuonekaasujen päästöjä aiheuttavan energian käytön vähentämisestä aiheutuva taakka on jaettava sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla.
The burden of saving the energy that produces greenhouse gases needs to be shared in a socially just manner.
Ylituotanto ja epäterve kuluttaminen ns. ensimmäisessä maailmassa paitsi aiheuttavat resurssien tuhlausta niin myös vaikuttavat laajalti ilmastojärjestelmään.
Overproduction and unhealthy consumption in the ‘First World’ not only cause a waste of resources but also have a heavy impact on the climate.
Aiheuttamisperiaatteen hengessä tarvitaan siten kaikkien resurssien ja myös kasvihuonekaasujen päästöjä aiheuttavien tuotteiden säästeliästä käyttöä.
On the basis of the ‘polluter pays’ principle, then, we need to make economical use of all resources, including those which emit greenhouse gases.
Energian verotusta on yhdenmukaistettava Euroopan laajuisesti siten, että suositaan vähän kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttavia talouden muotoja ja verotetaan voimakkaammin paljon kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttavia tuotteita.
Energy taxes should be harmonised at EU level, rewarding forms of business with low emissions and increasing taxes on high greenhouse gas emitters.
Tämä kannustaisi vahvasti kehittämään uusia teknologioita ja edistäisi siten korkeatasoisten uusien työpaikkojen syntymistä erityisesti vaihtoehtoisten energiamuotojen alalla.
This would give a solid boost to the development of new technologies and thus promote highly-qualified new jobs, particularly in the alternative energy sector.
Ilmastonmuutoksen vaikutukset tunnetaan voimakkaimmin alueilla, jotka jo nyt ovat joutuneet kuivuuden ja äärimmäisten sääolojen kohteeksi.
It is in the areas already affected by drought and extreme weather conditions that the impact of climate change will be most keenly felt.
Kansainvälinen solidaarisuus on yhä kiinteämmin yhteen kasvavassa maailmassa vielä tärkeämpää kuin tähän asti.
International solidarity will become even more important than in the past in an increasingly interdependent world.
On toistaiseksi avoin kysymys, ovatko CDM-hankkeet (Clean Development Mechanism) tässä yhteydessä oikea ratkaisu.
Whether Clean Development Mechanism (CDM) projects represent a correct way of addressing this issue is as yet unclear.
"Maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman luominen Euroopan unionin ja ilmastonmuutokselle altteimpien köyhien kehitysmaiden välille" on erittäin tervetullutta (KOM(207) 540 lopullinen, 18.9.2007).
The idea of ‘Building a Global Climate Change Alliance between the European Union and poor developing countries most vulnerable to climate change’ (COM(2007)540 of 18 September 2007) is very much to be welcomed.
Köyhimmistä ja ilmastonmuutoksesta erityisesti kärsivistä maista tapahtuva lisääntyvä maahanmuutto on sosiaalipoliittisesti räjähdysaltis kysymys, joka koskee sekä maita, joista muuttoliike tapahtuu, että maita, joissa suuri muuttopaine aiheuttaa yhteiskunnallisia jännitteitä.
The increasing migration from the poorest countries most severely affected by climate change is socio-political dynamite, and affects not only the countries from which emigration takes place but also those in which heavy pressure from immigration creates social tensions.
(6 a) Velvoitteitaan täyttäessään jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin olisi otettava huomioon mahdollisuudet ja riskit, joita kasvihuonekaasujen päästöjen vähentäminen aiheuttaa sosiaalialalla ja työllisyyden alalla.
(6a) In fulfilling their obligations, the Member States and the European Union should consider the opportunities and risks associated with the reduction in greenhouse gases for social security and employment.
Dublinissa toimivaa Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiötä ja Bilbaossa toimivaa Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirastoa sekä Euroopan työllisyyden seurantakeskusta olisi voimakkaammin vaadittava tukemaan tarvittavia mukautuksia analyyseillä ja tutkimuksilla.
It is increasingly incumbent on existing bodies such as the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions in Dublin, the European Agency for Safety and Health at Work in Bilbao and the European Employment Observatory to provide support for the necessary adjustments by means of analyses and studies.
Dublinin ja Bilbaon eurooppalaisten virastojen sekä työllisyyden seurantakeskuksen mukaan ottaminen on erityisen tarpeellista siksi, että ilmastonmuutoksella EU:n sosiaali- ja työllisyyspolitiikkaan olevien vaikutusten tutkimuksessa on edelleen suuria aukkoja.
The involvement of the European agencies in Dublin and Bilbao and the Employment Observatory is particularly necessary since there is still a major research gap concerning the effects of climate change on social and employment policy in the EU.
Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto voisi siten tarkastella esim. työterveys- ja työturvallisuusalan EU-lainsäädäntöä ilmastosta aiheutuvien muutosten kannalta.
For example, the European Agency for Safety and Health at Work could consider changes to EU health and safety legislation made necessary as a result of climate change.
(6 b) Ilmastonmuutoksesta aiheutuvia työmarkkinoiden mukautuksia ja rakennemuutoksia olisi tuettava rakennerahastojen ja erityisesti Euroopan sosiaalirahaston ja tarvittaessa Euroopan globalisaatiorahaston varoilla ja edistämällä sosiaalista vuoropuhelua eri tasoilla (alakohtaisesti ja alojen välillä sekä alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla) sekä luomalla sosiaalisesti tasapuoliset edellytykset tukea perus- ja jatkokoulutusta sekä yritys- ja henkilökohtaista uudelleenkoulutusta.
(6b) Adjustments and restructuring in the labour market which become necessary as a result of climate change should be supported with appropriations from the structural funds, particularly the European Social Fund and, where appropriate, from the European Globalisation Adjustment Fund, and facilitated by promoting social dialogue at various levels (sector specific, inter-sectoral, and at regional, national and EU levels ) and by creating socially egalitarian conditions in order to promote training and retraining for business es and individual s .
Nämä toimenpiteet olisi toteutettava ehkäisevän lähestymistavan puitteissa ja työmarkkinaosapuolten olisi oltava osallisina niissä kansallisten tapojen ja käytäntöjen mukaisesti.
These measures should be taken in the context of a preventive approach and should involve the social partners in accordance with national customs and practice.
(6 c) Tavoitteiden saavuttamista arvioitaessa ei pidä ottaa huomioon ainoastaan päästöjen vähentämistä vaan myös työllisyysvaikutukset: olisi myös kvalitatiivisesti ja kvantitatiivisesti arvioitava työpaikkojen syntyminen tai mukauttaminen ja työolosuhteiden parantuminen.
(6c) In assessing progress towards the achievement of the stated objectives, emissions reduction should not be the sole criterion: there should also be a qualitative and quantitative assessment of the impact on the employment situation in terms of new jobs and/or adaptation of jobs and better working conditions.
Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden toimenpiteet näiden hyvitysten ostamiseksi asettavat etusijalle ympäristöystävälliset ja sosiaalisesti kestävät hankkeet, edistävät hankkeiden oikeudenmukaista maantieteellistä jakautumista ja kansainvälisen ilmastonmuutossopimuksen aikaan saamista.
Member States shall ensure that their policies for purchasing these credits give priority to environmentally and sociallyfriendly projects, enhance the equitable geographical distribution of projects and the achievement of an international agreement on climate change.
Euroopan unioni sitoutui vuonna 2007 alentamaan vuoteen 2020 mennessä kasvihuonekaasupäästöjä 20 prosentilla vuoden 1990 tilanteeseen verrattuna.
In 2007 the European Union made a commitment that it would, by the year 2020, reduce its greenhouse gas emissions by 20% in relation to the year 1990 level.
Koska tämä tavoite vaikuttaa yksittäisten alueiden taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen yhteenkuuluvuuteen, on tärkeää korostaa, että suuren energiatehokkuuden ja pienten kasvihuonekaasupäästöjen välillä tasapainottelevaa Euroopan taloutta voidaan hoitaa ainoastaan koheesiopolitiikan kanssa integroituna.
Since this objective fundamentally affects the economic and social cohesion of individual regions, it must be stressed that an energy-efficient European economy with low greenhouse gas emissions can only be achieved if it is integrated into cohesion policy.
Nämä kaksi tavoitetta on yhdistettävä toisiinsa ja on suositeltavaa, että kasvihuonekaasujen vähentämistä koskevat näkökohdat sisällytetään yhteenkuuluvuutta ja rakennekehitystä koskevan rahaston ehtojärjestelmään.
These two target areas must be linked together, and it is recommended that aspects of reducing greenhouse gas emissions be incorporated into the system of conditions of the funds earmarked for cohesion and structural development.
Koska yksittäisten alueiden välillä on talouseroja, kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen saattaa merkitä huomattavaa rasitusta jälkeenjääneille alueille.
As a consequence of the economic differences between individual regions, reducing greenhouse gas emissions could represent a considerable burden to regions lagging behind.
Siksi niille olisi myönnettävä erityisrahoitusta, jotta EU:n tavoitteiden täyttäminen ei aiheuttaisi niille kohtuuttoman suuria tappioita.
Such regions should therefore receive special funding in order that meeting the EU’s objectives should not cause them to suffer unreasonably high losses.
Vaikka Euroopan unioni velvoittaa jäsenvaltioiden hallitukset noudattamaan tätä sitoumusta, asia rasittaa merkittävästi alue- ja paikallishallintoa ja muita alue- ja paikallistason edustusfoorumeita ja organisaatioita.
Although the European Union obliges governments of the Member States to undertake this commitment, there is a considerable burden on their local and regional governments and other local and regional advocacy forums and organisations.
Tämän kunnianhimoisen tavoitteen saavuttaminen edellyttää, että keskushallinto tekee yhdenmukaistamisen ja tehtävien hoitamisen aikana jatkuvaa vertikaalista yhteistyötä alue- ja paikallistason organisaatioiden kanssa ja että yksittäiset alue- ja paikallistason organisaatiot tekevät keskenään jatkuvasti horisontaalista yhteistyötä.
The ambitious objective can only be achieved if, during harmonisation and completion of the tasks, there is continuous vertical cooperation between central government and local/regional organisations and continuous horizontal cooperation between individual local/regional organisations.
Huomattava osuus kasvihuonekaasupäästöistä aiheutuu kuitenkin yksityisen sektorin markkinoilla toimijoista ja yksittäisten kuluttajien toiminnasta, joten on sekä jäsenvaltioiden ja aluetason kannalta tärkeää, että yksittäiset teollisuuden toimijat ja kotitaloudet saadaan mukaan ohjelman täytäntöönpanoon.
However, since a large proportion of greenhouse gas emissions can be attributed to private sector market players and individual consumers, the involvement of individual industrial emitters and households in implementing the programme is vital at both Member State and regional level.
Markkinatoimijoita on kannustettava taloudellisin keinoin lisäämään uusiutuviin energialähteisiin pohjautuvaa tuotantoa, mikä edistäisi merkittävästi sitoumusten täyttämistä jäsenvaltioissa.
The interest of market players in increasing energy production from renewable sources must be aroused by economic means, thereby contributing significantly to meeting the commitments of Member States.
Eräiden jäsenvaltioiden kasvihuonekaasupäästöt ovat laskeneet merkittävästi vuodesta 1990; komissio ei kuitenkaan ota jo toteutettuja toimia huomioon valitessaan ehdotuksensa vertailukohteeksi vuoden 2005.
Greenhouse gas emissions have decreased significantly in a number of Member States since 1990; however, by making 2005 the base year in its proposal, the Commission takes no account of the efforts made so far.
Yksittäisten jäsenvaltioiden jo saavuttamat tulokset on tunnustettava, ja siksi vertailukohteeksi ehdotetaan vuotta 1990.
The results already achieved by individual Member States must be acknowledged; therefore, it is suggested that the year 1990 be used as the basis for comparison.
(7) Jäsenvaltioiden kasvihuonekaasupäästöjen vähentämispyrkimysten olisi perustuttava jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuun periaatteeseen ja tarpeeseen lisätä kestävää talouskasvua kaikkialla, ja niissä olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden suhteellinen bruttokansantuote (BKT) asukasta kohden.
(7) Member State reduction efforts should be based on the principle of solidarity between Member States and the need for sustainable economic growth across the Community, taking into account the relative per capita GDP of Member States.
Jäsenvaltioiden, joilla tällä hetkellä on suhteellisen alhainen BKT asukasta kohden ja siten korkeat BKT:n kasvuodotukset, olisi voitava lisätä kasvihuonekaasupäästöjään vuoden 2005 tasosta, mutta yhteisön yleisen vähentämissitoumuksen edistämiseksi niiden olisi kuitenkin rajoitettava kasvihuonekaasupäästöjensä kasvua.
Member States that currently have a relatively low per capita GDP and thus high GDP growth expectations should be allowed to increase their greenhouse emissions compared to 2005 , but should limit this greenhouse emissions growth to contribute to the overall reduction commitment of the Community.
Jäsenvaltioiden, joilla tällä hetkellä on suhteellisen alhainen BKT asukasta kohden ja siten korkeat BKT:n kasvuodotukset, olisi voitava lisätä kasvihuonekaasupäästöjään vuoden 1990 tasosta, mutta yhteisön yleisen vähentämissitoumuksen edistämiseksi niiden olisi kuitenkin rajoitettava kasvihuonekaasupäästöjensä kasvua.
Member States that currently have a relatively low per capita GDP and thus high GDP growth expectations should be allowed to increase their greenhouse gas emissions compared to 1990 , but should limit this greenhouse gas emissions growth to contribute to the overall reduction commitment of the Community.
Jäsenvaltioiden, joilla tällä hetkellä on suhteellisen korkea BKT asukasta kohden, olisi vähennettävä kasvihuonekaasupäästöjään vuoden 1990 tasosta.
Member States that currently have a relatively high per capita GDP should reduce their greenhouse gas emissions compared to 1990 .