natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. ottaa huomioon, että jos ehkäiseviin toimiin ei ryhdytä, EU:n riippuvuus tuonnista kasvaa fossiilisten polttoaineiden osalta 65 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä ja että on maakaasun ja öljyn toimitukset ovat epävarmoja riskien sekä lisääntyvän kysyntäkilpailun vuoksi,
C. whereas, unless preventive measures are taken, the EU's dependency on imports of fossil fuels will increase to 65% of total consumption by 2030, and whereas gas and oil supplies are dogged by uncertainty due to geopolitical risks and growing competition in terms of demand,
D ottaa huomioon taloudellisen ja sosiaalisen vaikutuksen, joka hiilentuotannon alasajolla on alueisiin, joilla ei ole juurikaan vaihtoehtoja taloudellisen toiminnan monipuolistamiseksi ja työpaikkojen luomiseksi,
D. whereas the conversion of the coal sector is having significant economic and social effects in regions that have few alternatives in terms of the diversification of economic activity and job creation,
E. ottaa huomioon, että autot, joissa on sähköinen voimansiirto, tarjoavat mahdollisuuksia merkittäviin tehokkuusparannuksiin sillä edellytyksellä, että niihin ladataan sähköä vain vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavista lähteistä,
E. whereas cars with an electric drive-train offer the potential for significant improvements in efficiency when charged with electricity from a low carbon source,
F. ottaa huomioon, että riippuvuutta öljystä voidaan vähentää myös toimilla, joilla torjutaan autojen merkittäviä kasvihuonekaasupäästöjä,
F. whereas dependency on oil could be reduced incidentally as a result of the adoption of measures to tackle the significant greenhouse gas emissions of cars,
G. ottaa huomioon, että EU:n sähkön bruttotuotannosta 31 prosenttia tuotetaan ydinvoimalla, 29 prosenttia hiilellä, 19 prosenttia kaasulla, 14 prosenttia uusiutuvilla energianlähteillä ja 5 prosenttia öljyllä,
G. whereas gross power production in the EU is derived from the various energy sources as follows: nuclear energy 31%, coal 29%, gas 19%, renewables 14% and oil 5%,
H. katsoo, että fossiilisten energianlähteiden käyttö edellyttää lisätoimenpiteitä ilmastonsuojelun alalla,
H. whereas the use of fossil fuels requires further efforts to be made in combating climate change,
I. ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen torjumiseksi EU on asettanut kunnianhimoisia kasvihuonekaasujen vähentämisen tavoitteita,
I. whereas the EU has set ambitious greenhouse gas reduction targets as a key part of its policy to combat climate change,
J. ottaa huomioon, että tavanomaisia energialähteitä voidaan käyttää polttoaineiden tuottamiseen,
J. whereas conventional sources of energy can be used to produce fuels,
K. katsoo, että EU:n kivihiilikaivosten rakenneuudistuksen yhteydessä on järkevää hyödyntää ylläpitää nykyisen tasoisia huomattavia kotimaisia kivihiilivaroja toimitusvarmuuden kannalta,
K. whereas, in the context of the restructuring of hard coal mining in the EU, it make sense, even from the point of view of security of supply, to maintain the present level of access to the substantial domestic reserves that exist,
L. katsoo, että EU:n lainsäädäntö, kuten sähköntuotannon edistämistä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön sisämarkkinoilla koskeva, 27. syyskuuta 2001 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/77/EY
L. whereas Community legislation such as Directive 2001/77/EC of the European Parliament and of the Council of 27 September 2001 on the promotion of electricity produced from renewable energy sources in the internal electricity market
3. korostaa energiavarojen jatkuvan vähentymisen vuoksi energianlähteiden monipuolistamisen merkitystä; tunnustaa myös ydinfission merkityksen ja ydinfuusion tulevan merkityksen joissakin maissa; kiinnittää huomiota toimitusvarmuuden merkitykseen energiavarojen alueellisen käytön kannalta;
Considers it important, in view of the increasing scarcity of resources, to diversify energy sources; also notes the importance for security of supply of nuclear fission and the possible future importance, for some countires, of nuclear fusion; draws attention to the importancefor security of supply of regional resource use;
11. pitää myönteisenä EU:n ja Yhdysvaltojen transatlanttiseen kumppanuuteen sisältyvää EU:n ja Yhdysvaltojen transatlanttista talousneuvostoa, jota koskeva sopimus allekirjoitettiin Washingtonissa 30. huhtikuuta 2007, sekä sitä, että mainittu talousneuvosto auttaa lisäämään transatlanttista yhteisymmärrystä energiaan liittyvissä kysymyksissä; korostaa tarvetta vahvistaa siteitä energiakysymyksissä, missä yhteydessä on otettava huomioon myös lainsäädännölliset näkökohdat;
11. welcomes the EU-US Transatlantic Economic Council, part of the EU-US Transatlantic Economic Partnership, signed in Washington DC on 30 April 2007, which will help to build greater transatlantic understanding in relation to energy related topics; highlights the need to strengthen relations with regard to energy-related subjects, something which must also involve legislative aspects;
17. korostaa, että EU:n teknologinen etumatka, joka perustuu EU:n ja jäsenvaltioiden tutkimustoimintaan, vahvistaa eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä ja luo työpaikkoja Eurooppaan;
Stresses that the EU's lead in the field of technology, stemming from the research efforts made by the EU and the Member States, strengthens the competitiveness of its industry and creates jobs in the EU;
20. pitää myönteisenä komission ilmoitusta esittää kevään 2008 huippukokoukseen mennessä strateginen energiateknologiasuunnitelma; kysyy kuitenkin, mistä sen rahoitus aiotaan hankkia;
Welcomes the Commission’s announcement that it intends to submit a Strategic Energy Technology Plan to the 2008 Spring European Council; however, questions where the funding for the Plan will come from;
24. painottaa, että vähintään Lissabonin tavoitteiden saavuttaminen ja maailmanlaajuisen ehdotuksen esittäminen talousarviotulojen vähimmäisosuuden osoittamisesta tutkimukselle edistäisi ilmastonmuutoksen torjuntaa;
Stresses that it would be in the interests of combating climate change to meet, as a minimum requirement, the Lisbon objectives and to propose an internationally agreed minimum percentage of budget revenue to be earmarked for research;
28. katsoo, että fossiilisten polttoaineiden tehokkuutta on lisättävä ja että niiden päästöjen vähentämistä on tehostettava tukemalla muun muassa sähkön ja lämmön yhteistuotantoa; toteaa kuitenkin, että jotkut eurooppalaiset voimalaitokset ovat jo nyt maailman tehokkaimpia;
Considers that greater efforts must be made to curb emissions from fossil fuel power production and to increase its efficiency, inter alia, by supporting the development of co-generation (CHP); notes, nevertheless, that some European power stations are already among the most efficient in the world;
31. kehottaa komissiota varmistamaan, ettei päästökauppajärjestelmä estä nykyisten laitosten korvaamista nykyaikaisilla ja ilmastoystävällisillä laitoksilla, kuten ydinvoimaloilla;
Calls on the Commission to ensure that the emissions trading system does not prevent the replacement of existing plants with modern plants - including nuclear power stations - that have a lesser impact on the climate;
36. on vakuuttunut siitä, että tehokkain tapa varmistaa, että kasvihuonekaasut eivät vaikuta ilmastonmuutokseen, on vähentää nopeasti ja huomattavasti kasvihuonekaasujen tuotantoa; katsoo tässä yhteydessä, että CCS-teknologia on vain yksi väline, jolla ilmastonmuutosta voidaan hidastaa;
Is convinced that the most effective way of ensuring that greenhouse gases do not have an impact on climate change is to bring about a swift, substantial reduction in the production of such gases; in that connection, believes that CCS technology represents only one of the means which could be used to address the issue of climate change;
43. kehottaa komissiota esittämään nopeasti CCS:ää koskevan lakiehdotuksen hiilidioksidin varastointia koskeviin oikeudellisiin kysymyksiin vastaamiseksi sekä mainittujen hankkeiden investointiturvan varmistamiseksi;
Calls on the Commission rapidly to submit a proposal for legislation on CCS so as to respond to the legal issues surrounding the storage and transportation of CO 2 and thus establish the basis for investment security in connection with such projects;
45. vaatii, että samalla kun tutkitaan mahdollisuuksia geologiseen varastointiin osana CCS-teknologiaa, on taattava, että hiilidioksidi varastoidaan turvallisesti ja pysyvästi paikkoihin, joista hiili ei vuoda takaisin ilmakehään;
Insists that, while the possibilities for geological storage as part of CCS technology are being studied, it must be ensured that CO2 is stored safely and permanently in locations that do not allow leakages of carbon back into the atmosphere;
70. panee merkille, että Suomi, Ranska, Bulgaria, Romania, Slovakia, Liettua (yhteistyössä Latvian ja Viron kanssa), Iso-Britannia, Puola ja Tšekin tasavalta rakentavat tai suunnittelevat uusia ydinvoimaloita tai tutkivat rakentamisen mahdollisuutta;
Notes that Finland, France, Bulgaria, Romania, Slovakia, Lithuania (with the collaboration of Latvia and Estonia), the United Kingdom, Poland and the Czech Republic are building new nuclear power plants, or are planning to build them or are investigating such a possibility;
76. muistuttaa, että ydinenergiaa käyttävät jäsenvaltiot ovat sitoutuneet noudattamaan kansainvälisesti sovellettavia turvallisuus- ja ydinsulkunormeja, ja tunnustaa tässä yhteydessä Euratom-sopimuksen erityisen merkityksen;
Recalls that the Member States which use nuclear energy have committed themselves to complying with international security and non-proliferation standards, and acknowledges in this connection the particular importance of the Euratom Treaty;
79. korostaa syyskuussa 2007 perustetun kestävän ydinenergiatekniikan foorumin merkitystä ydinfissiota koskevan eurooppalaisen strategisen tutkimusohjelman laatimisessa;
Emphasises the importance of the Sustainable Nuclear Energy Technology Platform launched in September 2007 in establishing a strategic European research agenda for nuclear fission;
Tämän huomattavan roolin ja hinnaltaan yhtä edullisten ja yhtä tehokkaiden vaihtoehtojen puuttumisen takia fossiiliset energianlähteet tulevat kaikkien ennusteiden mukaan myös vuonna 2020 ja sen jälkeen muodostamaan keskeisen osan EU:n energianlähteiden yhdistelmää.
Because of the prominent role played by fossil fuels and the lack of any equally cheap and efficient alternatives, they are universally predicted to remain a central component of the EU’s energy mix up to and beyond 2020.
Samaan aikaan tuontiriippuvuus fossiilisten energianlähteiden kohdalla kasvaa vuoteen 2030 mennessä noin 70 prosenttiin, kun se vuonna 1990 oli vain 47 prosenttia.
At the same time, dependency on fossil fuel imports will rise from 47% in 1990 to around 70% in 2030.
Erityisen suuri tulee olemaan riippuvuus öljyntuonnista, 94 prosenttia.
Dependency on oil imports will be particularly high, at almost 94%.
Mutta myös maakaasun kohdalla tuontiriippuvuus nousee 47,5 prosentista vuonna 2004 85 prosenttiin vuonna 2030.
However, dependency on natural gas imports will also rise from 47.5% in 2004 to some 85% in 2030.
Molempien osuuksien kasvu johtuu pääosin kotimaisen tuotannon vähenemisestä öljy- ja maakaasuesiintymien ehtymisen takia.
The upward trend in both these figures is largely due to a drop in domestic production owing to exhaustion of oil and gas reserves.
Samalla energian kysyntä kasvaa noin prosentin vuodessa.
At the same time, demand for energy is increasing at around 1% per year.
Sähkövirran kysyntä kasvaa suunnilleen kaksi kertaa niin nopeasti kuin muiden energianlähteiden.
Demand for electricity is growing almost twice as fast as demand for other energy sources.
EU:n on jo nyt määritettävä energiahuollon tulevaisuuden suunta.
The EU should already be making plans for the future of energy supply.
Sen on etenkin vastattava haasteeseen, joka muodostuu energiapolitiikan kolmen pilarin, kilpailukyvyn, kestävyyden ja toimitusvarmuuden, saattamisesta tasapainoon.
In particular, it must face the challenge of striking a balance between the three pillars of energy policy: competitiveness, sustainability and security of supply.
Komission kolme tiedonantoa ovat askel tähän suuntaan.
The Commission’s three communications are a step in this direction.
Teknologian merkitys
The importance of technology
Innovatiiviset energiateknologiat eivät ole ainoastaan merkittävä taloudellinen tekijä vaan edistävät osaltaan ratkaisevasti energian toimitusvarmuutta.
Innovative energy technologies are not only an important economic factor but also make a crucial contribution to security of energy supply.
EU:n, jäsenvaltioiden ja eurooppalaisten yritysten on ponnisteltava edelleen edistääkseen uusien energiateknologioiden tutkimusta ja kehittämistä.
The EU, the Member States and businesses in Europe must make further efforts to advance research into and development of new energy technologies.
Erityisen merkittäviä ovat tässä yhteydessä nykyisten laitosten ympäristöystävällisyyden ja turvallisuuden lisääminen, uusien energianlähteiden käyttöönotto, fossiilisten energiamuotojen tehokkaampi ja puhtaampi hyödyntäminen sekä ydinfissio- ja ydinfuusioteknologioiden kehittäminen edelleen.
In this connection reducing the environmental impact and enhancing the safety of existing installations, developing new energy sources, more efficient and cleaner use of fossils fuels and the further development of nuclear fission and fusion technologies are of particular importance.
Samalla näiden teknologioiden vientipotentiaali saa yhä enemmän merkitystä.
The export potential of such technologies is also increasingly significant.
Jo vuonna 2004 EU:sta vietiin esimerkiksi ympäristöteknologiaa yhteensä 22 miljardin euron arvosta.
For example, as early as 2004, environmental technologies with a total value of EUR 22 billion were exported from the EU.
Maailmanlaajuisesti energiateknologian markkinoiden kokonaisarvo saattaa vuoteen 2020 mennessä kasvaa noin 2 200 miljardiin euroon.
The global market volume of energy technology could grow to 2 200 billion by 2020.
Yhteisön teknologiaan kohdistuvan tuen tavoitteena on oltava varmistaa eurooppalaisille yrityksille mahdollisimman suuri osuus tästä markkinoiden kokonaisarvosta kaikki teknologian alat mukaan lukien.
The aim of EU technology promotion must be to secure the greatest possible share of this market volume for European businesses, including all areas of technology.
Tämä edistää osaltaan huomattavasti myös työpaikkojen turvaamista ja luomista EU:ssa.
This will also contribute significantly to securing and creating jobs.
Tämä voi onnistua vain, jos energia-alan tutkimustuki, joka EU:ssa vuoteen 2004 mennessä oli 0,04 prosenttia BKT:stä, mukautetaan USA:n ja Japanin selvästi korkeampaan tasoon ja organisoidaan tehokkaammin.
This can only happen if the level of support for research into energy in the EU, which stood at 0.4% of GDP in 2004, is adjusted in line with the significantly higher level in the USA and Japan and is more effectively organised.
Se on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti keskitettävä teknologioihin, jotka ovat koko EU:n strategisen edun mukaisia ja samalla tuovat painokasta ja näkyvää lisäarvoa yksittäisten valtioiden tukeen nähden.
In accordance with the subsidiarity principle it must concentrate on technologies which are in the strategic interest of the EU as a whole while at the same time generating a substantial and visible added value as compared with support from individual Member States.
Välttämätöntä on myös koordinoida paremmin kansallisia ja yhteisön tutkimusohjelmia.
Improved coordination between national and EU research programmes is also essential.
Tutkimustuen lisäksi myös käynnistysrahoitus on tärkeä väline tulevaisuuden teknologioiden edistämisessä.
In addition to support for research, start-up funding is an important instrument for the promotion of future technologies.
Tällainen rahoitus on kuitenkin lopetettava tuotteen ollessa valmis markkinoille kilpailun vääristymisen ja ansiottomien voittojen välttämiseksi.
However, such funding must end once the product has become commercially viable, in order to prevent distortions of competition and windfall profits.
Sen pitäisi mahdollistaa nopea yleiskatsaus kaikkialla Euroopassa olemassa oleviin ja kehitettävänä oleviin innovatiivisiin energia-alan teknologioihin.
This should permit a rapid overview of innovative technologies in the energy field which are in place or are being developed throughout Europe.
Fossiiliset energianlähteet
Fossil fuels
Tällä hetkellä sähköntuotannon kustannukset fossiilisten energianlähteiden kohdalla EU:ssa ovat puolet uusiutuvista energianlähteistä tuotettavan sähkön kustannuksista (4,7 senttiä/kWh suhteessa 9,5 senttiin/kWh).
At present, the cost of producing electricity from fossil fuels in the EU is on average half as much as producing it from renewables (4.7 cents/kWh as opposed to 9.5 cents/kWh).
Varsinkin mitä tulee eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyyn maailmanmarkkinoilla, on fossiilisista energianlähteistä luopuminen edesvastuutonta niin kauan, kuin vaihtoehdot aiheuttavat huomattavia lisäkustannuksia sekä yrityksille että kuluttajille.
With a view to the competitiveness of European industry on the global market in particular, it would be irresponsible to renounce fossil fuels so long as the alternatives engender significantly higher costs for businesses and consumers.
Tämä vaarantaisi myös välittömästi EU:n kasvutavoitteet ja Lissabonin tavoitteet.
This would also seriously jeopardise the EU's growth targets and the Lisbon objectives.
Yhtä lailla sekä tulevan toimitusvarmuuden että ympäristönsuojelun kannalta ratkaisevaa on vanhentuneiden sähköntuotantolaitosten korvaaminen uusilla laitoksilla, joiden tehokkuusaste on jopa 55 prosenttia.
It is crucial in the interest both of future security of supply and of the environment that obsolete power plants should be replaced with new plants with efficiency levels as high as 55%.
Kolmanneksen EU:n hiilivoimaloista korvaaminen vuoteen 2020 mennessä nykyaikaisilla laitoksilla merkitsee EU:n hiilidioksidipäästöjen vähentämistä kolmanneksella.
Replacing one third of the coal-fired power stations in the EU with modern plants by 2020 would mean a saving of one third of the EU’s CO2 emissions.
Se mikä energianlähde uusia tuotantolaitoksia rakennettaessa valitaan, on kuitenkin jätettävä sähköntuottajien harkintaan, sillä niillä on paras kokonaiskäsitys yksittäisten energianlähteiden kustannuksista ja eduista.
Which source of fuel is chosen when building new capacity must, however, be left up to the electricity producers, who have the best overview of the costs and advantages of the various energy sources.
Toimitusvarmuuden takia ilmastonsuojeluponnistelut eivät saa johtaa siihen, että jotakin energianlähdettä syrjitään.
For reasons of security of supply, efforts to combat climate change must not lead to any one energy source being put at a disadvantage.
Tämä pätee erityisesti hiileen, jonka maailmanlaajuiset varannot riittävät vielä ainakin 200 vuotta.
This is particularly true of coal, worldwide reserves of which are sufficient for at least another 200 years.
Näin ollen hiili on maailmanlaajuisesti laajimmalle levinnyt fossiilinen energianlähde.
Coal is thus the globally most widespread fossil fuel.
Varannoista 26 prosenttia sijaitsee USA:ssa ja 23 prosenttia entisen Neuvostoliiton alueella.
26% of these reserves are in the USA, another 23% on the territory of the former Soviet Union.
EU:n alueella Saksalla (7 prosenttia) ja Puolalla (2 prosenttia) on hallussaan huomattava osuus maailman varannoista.
Within the EU, Germany (7%) and Poland (2%) possess a significant proportion of global reserves.
Ratkaisevaa on, että useimmat varannot sijaitsevat poliittisesti vakaissa valtioissa ja – toisin kuin öljyn ja maakaasun kohdalla – hinnanvaihtelut ovat erittäin pieniä.
The crucial factor is that most of these reserves are to be found in politically stable countries and that, unlike oil and gas, the price volatility of coal is extremely low.
Juuri tämä tekee hiilestä EU:lle välttämättömän fossiilisen energianlähteen.
This in particular makes coal an indispensable fossil fuel for the EU.
Myöskään teknologisista syistä hiiltä ei voida jättää huomiotta.
For technological reasons, too, coal should not be neglected.
Vain jos sitä käytetään EU:ssa edelleen sähköntuotantoon, voivat eurooppalaiset yritykset aikaansaada teknologista edistystä ja viedä sitä kehittyviin valtioihin, kuten Kiinaan ja Intiaan, joilla itsellään on merkittävät hiilivarannot.
Only if it continues to be used for power production within the EU will it be possible for European businesses to make technological advances in this area and export them to emerging countries such as China and India, which also have large coal reserves.
Tämä turvaa työpaikkoja EU:ssa ja edistää samalla merkittävästi maailmanlaajuista ympäristönsuojelua.
This will secure jobs in the EU and will at the same time make a significant contribution to protecting the world’s environment.
Se miten menestyksekkäitä eurooppalaiset yritykset tässä suhteessa ovat, näkyy siitä, että huolimatta sähkön kysynnän selvästä kasvusta vuodesta 1990 lähtien sähköntuotannon hiilidioksidipäästöt ovat kasvaneet vain hieman.
The degree of success achieved by European firms in this respect can be seen from the fact that, in spite of a significant increase in demand for electricity since 1990, there has been only a moderate increase in CO2 emissions from power production.
Sen sijaan liikenteen osuus Euroopan hiilidioksidipäästöistä on kasvanut selvästi.
Conversely, the proportionate contribution of transport to European CO2 emissions has risen considerably.
Ponnistelujen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi on näin ollen koskettava kaikkia energianlähteitä.
Efforts to reduce CO2 emissions must thus apply to all sources of energy.
Hiilidioksidin loppusijoituksen – joka periaatteessa on myönteinen asia – yhteydessä on huomioitava, että tämä teknologia heikentää väistämättä hiilivoimaloiden tehokkuutta 14 prosenttia.
In the case of CO2 sequestration, which is a welcome development in principle, it needs to be remembered that this technology inevitably leads to a 14% loss of efficiency in coal-fired power stations.
Tämä vaikuttaa fossiilisten energianlähteiden toimitusvarmuuteen tulevaisuudessa ja tuo esiin myös ekologisia kysymyksiä.
This has an impact on future security of supply of fossil fuels and also raises environmental problems.
Lisäksi hiilidioksidin erottamiseen ja varastointiin liittyvien teknisten ja oikeudellisten kysymysten selvittäminen on vielä kesken.
Furthermore, there are still technical and legal issues to be clarified in relation to CO2 capture and storage.
Ydinenergian rooli
The role of nuclear energy
Ydinvoimalat vastaavat 31 prosentilla EU:n sähköntuotannosta huomattavasta osasta peruskuormaa.
With a share of 31% of power production in the EU, nuclear power plants supply a significant proportion of the base load.
Sen lisäksi, että niillä on keskeinen osuus toimitusvarmuuden takaamisessa, mikä todistaa niiden kilpailukyvyn, ne edistävät merkittävästi ympäristönsuojelua.
In addition to their crucial contribution to security of supply, which proves their competitiveness, they also provide an important benefit to the environment.
Esimerkiksi pelkästään viidennen ydinvoimalan rakentaminen Suomeen vähentää siellä hiilidioksidipäästöjä 15 prosenttia.
Thus the building of a fifth nuclear power plant in Finland engenders a 15% reduction in the country’s CO2 emissions.
Pelkästään Saksassa nykyiset ydinvoimalat saavat aikaan 160 miljoonan tonnin säästön hiilidioksidipäästöissä, ja maailmanlaajuisesti luku on jopa 700 miljoonaa tonnia.
In Germany alone, the existing nuclear power plants account for a saving of 160 million tonnes of CO2 emissions; globally, the saving is 700 million tonnes.
Eurooppa-neuvosto totesi 8.–9. maaliskuuta 2007 perustellusti, että ydinenergia edistää huomattavasti toimitusvarmuutta ja vähentää osaltaan hiilidioksidipäästöjä.
On 8-9 March 2007 the European Council correctly noted that nuclear energy makes an important contribution to security of supply and helps the reduction of CO2 emissions.