natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Useimmat järjestöt ovat optimistisia sen suhteen, että EU:n jäsenenä oleminen merkitsee enemmän valinnanvaraa, parempaa laatua ja parempia standardeja kuluttajille.
Most of the organisations are optimistic that being a Member of the EU means greater choice, higher quality and improved standards for consumers.
Uusien jäsenvaltioiden kuluttajajärjestöt ja EU kiinnittävät kuitenkin huomiota siihen, että riippumattomat kuluttajajärjestöt eivät saa riittävästi tukea ja että hallitukset eivät juurikaan panosta kuluttajien tietoisuuden kohentamiseen.
Still, consumer organisations in the new Member States as well as the EU draw attention to the lack of support for independent consumer organisations and the minimal efforts made by governments to encourage consumer awareness.
Yksi merkittävä ongelma, johon uusien jäsenvaltioiden kuluttajajärjestöt viittaavat, on varojen puute.
One major problem, which many of the consumer organisations in the new Member States point to, is lack of money.
Vain joissakin maissa asiasta vastaava ministeriö tarjoaa rahoitusta, ja vaikka se olisikin mahdollista, summa on usein hyvin pieni.
Only in some countries does the ministry responsible foresee funding, and even if funding is possible, the amount is often very small.
Valtion rahoituksen lisäksi myös EU voi myöntää rahoitusta kuluttajahankkeille Euroopan komission kautta.
Besides government funding, another possibility is EU funding for consumer projects through the European Commission.
Ehdot, joiden perusteella voi saada toimeksiannon tai tukea Euroopan komissiolta, ovat kuitenkin varsin tiukkoja erityisesti järjestöjen henkilöstön ammattitaustan osalta.
The conditions which are set up for getting a tender or receiving support from the European Commission are however quite strict, especially when it comes to the professional background of the staff of the organisations.
Monissa uusissa jäsenvaltioissa kuluttajajärjestöissä työskentelee pääasiassa vapaaehtoisia, jotka ovat innokkaita mutta eivät valitettavasti täytä Euroopan komission ehtoja.
In many of the new Member States mainly volunteers are working in consumer organisations; they are enthusiastic but unfortunately do not meet the European Commission's conditions.
Toinen ongelma on, että kuluttajajärjestöjen poliittinen vaikutusvalta on usein varsin pieni.
A second problem is that the political influence of consumer organisations is often quite low.
Tätä voidaan selittää erilaisilla tekijöillä.
This can be explained by different factors.
Ensinnäkin monilla järjestöillä on vaikeuksia varmistaa suuren yleisön riittävä tuki – syynä on sekä niiden heikko taloudellinen tila että kansalaisten suhteellisen vähäinen tietoisuus kuluttaja-asioista.
First of all, many organisations have difficulties securing a sufficient amount of support from the public - both due do their weak economic situation and the relatively low awareness of consumer issues among the population.
Toiseksi kansalaisjärjestöillä on usein käytettävissään vain vähän muodollisia kanavia poliittiseen päätöksentekoon vaikuttamiseksi – esimerkiksi kuluttajajärjestöjen kuuleminen lainsäädäntöprosessissa.
Secondly, the formal channels for NGO influence on political decision taking - for example hearings of consumer organisations in the law-making process - are often few.
Joissakin uusissa jäsenvaltioissa kuluttajajärjestöt on myös otettu mukaan uuden kuluttajalainsäädännön täytäntöönpanoon.
In some of the old Member States consumer organisations are also involved in the implementation of new consumer law.
Lisäksi kuluttajajärjestöillä on usein puutetta ammattitaitoisesta henkilökunnasta, ja siksi niillä voi olla suuria vaikeuksia edistää kuluttaja-asioita kansalaisten parissa.
Additionally, consumer organisations often lack qualified staff and they can therefore have major difficulties in promoting consumer issues to the public.
EU:n tasolla on ohjelmia kuluttajajärjestöjen henkilökunnan kouluttamiseksi näissä asioissa.
On the EU level, there are programs training consumer organisations staff with regard to these issues.
On selvää, että tiedonvaihto uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden järjestöjen välillä on äärimmäisen tärkeää.
It is clear that the sharing of knowledge between the organisations in the new and the old Member States is essential.
Niinpä uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden kuluttajajärjestöt ja Euroopan kuluttajaliitto ovat suositelleet panostuksen lisäämistä uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden kuluttajajärjestöjen välisiin kumppanuusprojekteihin.
With regard to this, consumer organisation in the new as well as the old Member States and the European consumer association have recommended putting more focus on twinning projects between organisations in the new and the old Member States.
Uusien jäsenvaltioiden kuluttajajärjestöjen organisoitumisessa on myös suuria eroja.
Moreover, there are great differences as to how consumer organisations in the new Member States are organised.
Toisinaan on monia pieniä järjestöjä, jotka kilpailevat keskenään sen sijaan, että toimisivat yhdessä.
Sometimes many small consumer organisations exist, competing against each other instead of joining their efforts.
Tämän vuoksi järjestöjen on hyvin vaikea saavuttaa vahvaa asemaa päätöksentekoprosessissa ja julkisessa keskustelussa.
This make it very difficult for the organisations to take a strong position in the decision-making process and in public debate.
Yleisesti ottaen on tärkeää kohdistaa huomio kuluttajien tietoisuuden lisäämiseen – myös muilla keinoin kuin vahvistamalla kuluttajajärjestöjä.
Generally speaking, it is important to focus on raising consumer awareness - also through other means than strengthening consumer organisations.
Sitä voitaisiin tehdä lisäämällä tiedottamista kouluissa, tukemalla testilehtien perustamista, mikä on osoittautunut tehokkaaksi työkaluksi kuluttajien tietoisuuden lisäämisessä joissakin vanhoissa jäsenvaltioissa, ja toteuttamalla kuluttajapoliittisia tiedotuskampanjoita kaikissa jäsenvaltioissa.
This could be done by strengthening information in schools, supporting the creation of test magazines, which has proven an effective tool in raising consumer awareness in some of the old Member States, and by launching consumer policy information campaigns in all the Member States.
Tällä hetkellä komission toimivaltainen pääosasto (DG SANCO) on aloittamassa kampanjaa Puolassa, mutta rahojen niukkuuden vuoksi se voi kampanjoida vain yhdessä maassa kunakin vuonna.
At the moment the responsible DG within the Commission (DG SANCO) is starting a campaign in Poland but due to money restrictions they can only afford to campaign in one country each year.
Toinen painottamisen arvoinen asia on joidenkin yritysten kiinnostuksen puute kuluttaja-asioita kohtaan.
Another point worth stressing is the lack of interest some businesses have in consumer issues.
Monet uusien jäsenvaltioiden yritykset eivät ymmärrä niiden tärkeyttä.
Many companies in the new Member States do not realise their importance.
Monet niistä näkevät kuluttajajärjestöt vastustajinaan.
Many of them see consumer organisations as opponents.
Sen vuoksi on äärimmäisen tärkeää saada uusien jäsenvaltioiden yksityinen sektori ja viranomaiset ymmärtämään, että kilpailu ja kuluttajansuoja eivät ole ristiriidassa vaan ne voidaan nähdä perusedellytyksinä.
Therefore, it is vital to make the private sector and the authorities in the new Member States understand that competition and consumer protection are not contradictory but can be seen as preconditions.
2000-luvun yritysten täytyy ymmärtää, että kuluttajien hyvä kohtelu voi olla tärkeimpiä tekijöitä, joilla ne voivat parantaa kilpailukykyään sisämarkkinoilla.
Companies in the 21st century have to realise that high consumer standards can be one of the most important factors in raising their competitiveness in the Internal Market.
Lisäksi yrityksillä voi olla tärkeä rooli kuluttajakulttuurin edistämisessä ja siten rehellisten myyjien kilpailun ja avointen markkinoiden vahvistamisessa, ja siksi on tärkeää kannustaa uusien jäsenvaltioiden liike-elämän järjestöjä toimimaan tiiviissä yhteistyössä kuluttajajärjestöjen ja hallitusten kanssa puitteiden luomiseksi itsesääntelylle, joka täydentää kuluttajien ja hallitusten toimintaa.
Furthermore, business can play a major role in advancing a consumer culture and in so doing strengthen competition and open markets for honest traders, and it is therefore important to encourage business organizations in the new Member States to work closely with consumer organizations and governments to establish a framework for self-regulation that will complement consumer and government activities.
Yleisestä näkökulmasta on syytä korostaa, että erittäin tärkeä tekijä kuluttajakulttuurin vahvistamisessa on parempi tietoisuus eduista, joita hyvin toimivat markkinat voivat tarjota kuluttajille.
From a more general point of view, it should be stressed that a very important factor in strengthening the consumer culture is better awareness of the benefits that well-functioning markets can bring to consumers.
Sisämarkkinat pysyvät tai kaatuvat kuluttajien luottamuksen mukana.
The Internal Market stands or falls on consumer confidence.
Ilman sitä ne eivät voi toimia kunnolla.
Without it, it cannot function properly.
Korkeatasoisen ja yhtenäisen kuluttajansuojan saavuttamisen on oltava ensisijainen tavoite kaikkialla EU:ssa, niin että kuluttajalla on enemmän luottamusta sisämarkkinoiden toimintaan.
Across the EU it must be a top priority to achieve a high common level of consumer protection so that the consumer has more confidence in the functioning of the Internal Market.
Molemminpuolinen luottamus edistää rajat ylittävää kaupankäyntiä ja varmistaa, että kuluttajat hyötyvät sisämarkkinoista.
Mutual trust will promote cross-border transactions and will make sure that consumers take advantage of the Internal Market.
Kiistojen ratkaiseminen on tärkeä asia sisämarkkinoiden toiminnan kannalta kuluttajan näkökulmasta.
From the point of view of making the internal market work for consumers, the resolution of consumer disputes is an important issue.
Kuluttajat menettävät luottamuksensa markkinamekanismeihin, jos heidän kiistojaan palveluntarjoajien kanssa ei ratkaista tehokkaasti.
Consumers will lose their faith in market mechanisms if their disputes with suppliers are not resolved effectively.
Vaihtoehtoinen riidanratkaisu merkitsee yleensä kiistan ratkaisemista tuomioistuimen ulkopuolella kolmannen osapuolen johdolla.
Alternative Dispute Resolution (ADR) is out of court dispute resolution which is usually conducted by a third party.
Jotkin vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt johtavat sitovaan ja toimeenpanokelpoiseen päätökseen, mutta kaikilla menettelyillä ei ole tällaista statusta.
Some types of ADR result in binding and enforceable decisions, but not all ADRs have that status.
Esimerkkejä vaihtoehtoisesta riidanratkaisusta ovat sovittelu, välittäminen, valituslautakunnat ja oikeusasiamies.
Examples of ADR are arbitration, mediation, complaint boards and the ombudsman.
Vaihtoehtoista riidanratkaisua pidetään oikeustietä halvempana, nopeampana ja tehokkaampana, mutta se on kuitenkin melko tuntematon.
ADR is regarded as being cheaper, faster and more effective than Court litigation, yet it is relatively unknown.
EU:n toimielimet ovat toistuvasti julistaneet vaihtoehtoisen riidanratkaisun olevan politiikassa ensisijainen tavoite.
The institutions of the EU have repeatedly declared ADR a political priority.
Vaihtoehtoisen riidanratkaisun perinteet eroavat Euroopan eri osissa, koska jäsenvaltioiden oikeudenkäyntimenettelyt, kulttuuri ja historiallinen kehitys ovat erilaisia.
The tradition of ADR differs throughout Europe, mirroring the Member State's variety in litigation, culture and historic development.
Vain osa maista on tähän mennessä ilmoittanut Euroopan komissiolle Euroopan kuluttajakeskusten verkoston yhteydessä toimivasta vaihtoehtoista riidanratkaisua hoitavasta elimestä.
Only some of the countries have so far notified an ADR body to the European Commission, within the framework of the ECC network.
Tällainen elin pitäisi tietenkin perustaa kaikkiin EU-maihin.
These bodies should of course be established in all countries throughout the EU.
Yleisesti ottaen monissa uusissa jäsenvaltioissa yritykset ovat haluttomia ryhtymään vaihtoehtoisiin riidanratkaisumenettelyihin, ja kuluttajien tietoisuus näistä mahdollisuuksista on vähäinen.
Generally speaking, many of the new Member States are facing the unwillingness of businesses to enter ADR schemes and have to face low consumer awareness about its possibilities.
Monet vaihtoehtoiset riidanratkaisumekanismit tarjoavat vain suosituksia, jotka eivät ole sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia.
Many ADR mechanisms issue non-binding or non-enforceable recommendations only.
Jos yritys ei noudata suositusta, kuluttajan on kuitenkin vietävä asia oikeuteen.
If the company does not comply, the consumer has to go to court anyway.
Kuluttaja haluaisi välttää kalliin menettelyn, ja voitaisiin ajatella, että kuluttajansuojaviranomaiset voisivat panna vaihtoehtoisen riidanratkaisun päätökset täytäntöön.
This is a costly procedure that the consumer wants to avoid; here lies a possible role for enforcement of ADR rulings by consumer protection authorities.
Eräät uudet jäsenvaltiot suunnittelevat uudistusta, joka laajentaisi vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen toimivaltaa, joko toimivallan erikoistamisen avulla tai siirtämällä toimivaltaa yleisemmälle tasolle eri aloilla.
Some of the new Member States plan to start a reform that should widen the competence of ADRs, either through specialisation or generalising competencies in several sectors.
Voitaisiin suositella, että komissio suorittaisi laajan tutkimuksen vaihtoehtoisten riidanratkaisuelinten olemassaolosta ja toiminnasta, jotta nähtäisiin, missä on tarvetta tehdä eurooppalaisia aloitteita ja antaa tukea, joka voisi täydentää Euroopan kuluttajakeskusten verkostoa.
It might be recommended that a comprehensive study of the existence and functioning of ADR bodies be conducted by the European Commission to identify the needs for other European initiatives and support which could be supplement the ECC network and which could also be more targeted towards the specific situation in the new Member States.
Kuluttajien etujen edistäminen ja suojelu jäsenvaltioissa
Promotion and protection of consumers' interests in the new Member States
ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Tanskan kuningaskunnan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta, jotta niiden perusteiden ja menettelyjen vahvistamisesta, joiden mukaisesti määritetään kolmannen maan kansalaisen johonkin jäsenvaltioon jättämän turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva jäsenvaltio, annetun asetuksen (EY) N:o 343/2003 ja Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 2725/2000 säännökset ulotetaan koskemaan Tanskaa
on the proposal for a Council decision on the signing of the Agreement between the European Community and the Kingdom of Denmark extending to Denmark the provisions of Council Regulation (EC) No 343/2003 establishing the criteria and mechanisms for determining the Member State responsible for examining an asylum application lodged in one of the Member States by a third-country national and Council Regulation (EC) No 2725/2000 concerning the establishment of “Eurodac” for the comparison of fingerprints for the effective application of the Dublin Convention
LUONNOS EUROOPAN PARLAMENTIN LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAKSI.....5
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT LEGISLATIVE RESOLUTION.....................................5
– ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi ( KOM(2004)0594 )
– having regard to the proposal for a Council decision ( COM(2004)0594 )
– ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Tanskan kuningaskunnan välisen sopimuksen (14787/2004),
– having regard to the Agreement between the European Community and the Kingdom of Denmark (14787/2004),
– ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 63 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
– having regard to Article 63(1)(a) and Article 300(2), first subparagraph of the EC Treaty,
– ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia ( C6‑0198/2005 ),
– having regard to Article 300(3), first subparagraph of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6‑0198/2005 ),
– ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan ja 83 artiklan 7 kohdan,
– having regard to Rule 51 and Rule 83(7) of its Rules of Procedure,
– ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön ( A6‑0379/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A6‑0379/2005 ),
Tarkastelun kohteena olevilla kahdella ehdotuksella (sopimus ja pöytäkirja) pyritään laajentamaan Eurodac-järjestelmää koskevia säännöksiä sekä turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämistä koskevia, ns. Dublin-asetuksen säännöksiä koskemaan Tanskaa.
The purpose of the two proposals under consideration (Agreement and Protocol) is to extend to Denmark the provisions of the Eurodac system and the procedure for determining the Member State responsible for examining a Dublin Regulation asylum application.
Amsterdamin sopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan mukaan Tanska ei osallistu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen IV osaston nojalla hyväksyttyihin toimenpiteisiin viisumipolitiikkaa lukuun ottamatta.
Pursuant to the Protocol on Denmark which is appended to the Amsterdam Treaty, Denmark does not take part in measures based on Title IV of the EC Treaty other than those relating to visa policy.
Schengenin säännöstön kehittämisen kohdalla Tanska päättää kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on tehnyt päätöksen, saattaako se kyseisen päätöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.
As regards the development of the Schengen acquis, Denmark decides within six months of any decision adopted by the Council whether or not it will incorporate that decision into its laws.
Koska Eurodac-asetus
Since the Eurodac
Neuvoston asetus (EY) N:o 2725/2000, annettu 11 päivänä joulukuuta 2000. ja Dublin II ‑asetus
Council Regulation (EC) No 2725/2000 of 11 December 2000. and Dublin II
Neuvoston asetus (EY) N:o 343/2003, annettu 18 päivänä helmikuuta 2003. eivät ole osa Schengenin säännöstön kehittämistä, Tanskalla ei ole mahdollisuutta valita, käyttääkö se näiden asetusten kohdalla osallistumista koskevaa lauseketta osallistuakseen niihin.
Council Regulation (EC) No 343/2003 of 18 February 2003. regulations are not part of the development of the Schengen acquis , Denmark cannot resort to an opt-in in order to participate in those regulations.
Kun Euroopan unioni oli tehnyt Norjan ja Islannin kanssa sopimuksen niiden osallistumisesta Eurodac- ja Dublin-asetuksiin, Tanska ilmoitti kuitenkin haluavansa myös osallistua.
However, following the conclusion of an agreement between the EU and Norway and Iceland which enables those countries to participate in the Eurodac and Dublin regulations, Denmark has expressed a wish to participate as well.
Jotta Tanska voisi osallistua, on sovellettava yhteisön ja Tanskan välistä kansainvälistä sopimusta
In order to enable Denmark to participate, an international agreement between the Community and Denmark
KOM(2004)0594 lopullinen. (jäljempänä ”sopimus”) sekä yhteisön, Islannin ja Norjan välillä tehtyyn sopimukseen liitettävää pöytäkirjaa
COM(2004)594 final. (hereinafter 'the Agreement') will have to be drawn up, together with a Protocol to the Agreement between the Community, Iceland and Norway
KOM(2005)0131 lopullinen. (jäljempänä ”pöytäkirja”).
COM(2005)131 final. (hereinafter ‘the Protocol’).
Säädöksen rakenne
Legal construction
Säädösehdotus perustuu kahteen oikeudelliseen asiakirjaan:
The legal construction is based on two separate legal acts:
Sopimus on tarpeen, ”jotta voidaan varmistaa yhteisöjen tuomioistuimen toimivalta Tanskaan nähden sekä asianomaisten sopimusten ja asetusten tulkinnan että niiden soveltamisen osalta ja määrätä vastavuoroisista velvoitteista kansainvälisillä sopimuksilla”.
The Agreement is needed if the Court of Justice is to have jurisdiction over Denmark as regards both the interpretation and the application of the agreements and regulations concerned and if mutual obligations are to be regulated in the context of international agreements
Sopimuksen perustelut (sivu 2) ja pöytäkirjan johdanto-osa (sivu 8).
Page 2 of the Explanatory Statement to the Agreement and page 8 of the Preamble to the Protocol. .
Pöytäkirja on tarpeen, jotta voidaan ”vahvistaa edellytykset, joilla Tanska osallistuu Euroopan yhteisön sekä Islannin ja Norjan väliseen sopimukseen”
The Protocol is needed for the purpose of establishing the terms and conditions under which Denmark will participate in the Agreement between the Community and Norway and Iceland
EYVL L 93, 3.4.2001, s. 38.
OJ L 093, 03.04.2001, p.
Ks. pöytäkirjan johdanto-osa. .
See Preamble to the Protocol. .
Poliittisesta näkökulmasta tämä säädös edellyttää ehdottomasti edellä mainittujen kahden välineen rinnakkaisuuden säilyttämistä.
From a political point of view this legal construction means the two legal instruments must at all costs be kept in step.
Se on tarpeen, jotta voidaan varmistaa, että sopimusosapuolet soveltavat asetuksia samanaikaisesti ja jotta asian monimutkaistuminen entisestään voidaan välttää.
This is necessary if the regulations are to be applied simultaneously by the contracting parties, thereby preventing greater complexity from arising.
Sopimuksen sisältö
Substance of the Agreement
Sopimuksen perusteella yhteisön ja Tanskan välisiin suhteisiin sovelletaan Dublin II ‑asetuksen ja Eurodac-asetuksen säännöksiä sekä näiden asetusten täytäntöönpanosäädöksiä
Under the Agreement the provisions of the Dublin II Regulation, the Eurodac Regulation and the implementing rules
Tällä alalla yhteisön ja Tanskan suhteissa otetaan huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen IV osastoa koskeva Tanskan erityisasema ja sovelletaan kansainvälistä oikeutta. .
In this sphere, relations between the Community and Denmark must take into account the special position which Denmark has adopted vis-à-vis Title IV of the EC Treaty and will therefore be governed by international law. relating thereto are made applicable to relations between the Community and Denmark.
Jos edellä mainittuja asetuksia muutetaan tai jos niistä annetaan uusia täytäntöönpanosäädöksiä, Tanskan on ilmoitettava komissiolle, päättääkö se sisällyttää muutokset tai uudet säädökset osaksi kansallista lainsäädäntöään.
As regards the amendments to the above-mentioned regulations and the new implementing rules, Denmark must notify the Commission of its decision to or not to incorporate them into its internal law.
Sopimus päättyy, jos Tanskan päätös on kielteinen tai Tanska tekee päätöksensä myöhään, paitsi jos sopimusosapuolet päättävät toisin 90 päivän kuluessa.
Delayed notification (or a failure to notify) on Denmark's part will cause the Agreement to be denounced unless the parties decide otherwise within 90 days.
Jos yhteisö tai Tanska haluaa tehdä kolmansien maiden kanssa kansainvälisiä sopimuksia, jotka saattavat vaikuttaa näiden asetusten soveltamisalaan kuuluviin seikkoihin, sopimusosapuolten on huolehdittava tehokkaasta koordinoinnista sopimuksen mukaisesti.
If the Community or Denmark wishes to conclude international agreements with non-EU countries which may have an effect on the scope of the regulations, there must - according to the Agreement - be proper liaison between the contracting parties.
Sopimuksessa määrätään yhteisöjen tuomioistuimen toimivalta Tanskaan nähden sekä sopimuksen ja asianomaisten asetusten tulkinnan että niiden soveltamisen osalta samalla tavalla kuin muihinkin jäsenvaltioihin nähden.
Pursuant to the Agreement the Court of Justice has jurisdiction over Denmark as regards both the interpretation and the uniform application of the Agreement and the regulations concerned, just as it has jurisdiction over the other Member States.