natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ryhmän pääasiallisena tavoitteena oli ehdottaa eurooppalaista turvallisuustutkimusohjelmaa koskevia periaatteita ja ensisijaisia tavoitteita, jotka noudattavat EU:n ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tavoitteita sekä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen rakentamista koskevia EU:n pyrkimyksiä.
The primary mission of the Group was to propose principles and priorities of an ESRP in line with the European Union’s foreign, security and defence policy objectives and its ambition to construct an area of freedom, security and justice .
Ryhmä esitteli turvallisuustutkimusta koskevan raporttinsa "Research for a Secure Europe" 15. maaliskuuta 2004.
The group presented its report entitled "Research for a Secure Europe" on 15 March 2004.
– Yhteisön rahoittama ESRP (eurooppalainen turvallisuustutkimusohjelma), jossa varmistetaan kaikkien jäsenvaltioiden osallistuminen, olisi käynnistettävä jo vuonna 2007.
q A Community-funded ESRP ensuring the involvement of all Member States should be launched as early as 2007.
Rahoitukseen olisi suunnattava vähintään miljardi euroa vuodessa jo olemassa olevan rahoituksen lisäksi.
Minimum funding should be €1 billion per year, additional to existing funding.
– Siviili- ja puolustusalan tutkimuksen välisen kuilun poistamiseksi eurooppalaisessa turvallisuustutkimusohjelmassa olisi pyrittävä maksimoimaan teknologian monikäyttöisyydestä saatava hyöty.
q In closing the gap between civil and defence research, the ESRP should seek to maximise the benefits of multi-purpose aspects of technology.
– ESRP:ssä olisi keskityttävä yhteentoimivuuteen ja yhdistettävyyteen, jotka ovat avainasemassa rajat ylittävässä ja yksiköiden välisessä yhteistyössä.
q The ESRP should focus on interoperability and connectivity as key elements of cross-border and inter-service cooperation.
– Olisi perustettava uusia rahoitusvälineitä, joiden avulla tutkimuskuluista voidaan korvata jopa 100 prosenttia, mikäli se on perusteltua.
q New financing instruments should be created to enable research funding to be reimbursed, if justified, at up to 100% of cost.
– Olisi perustettava turvallisuustutkimuksen neuvoa-antava komitea, jonka tehtävänä on laatia strategisia toimintalinjoja ESRP:n tutkimusohjelman valmistelemiseksi sekä antaa neuvoja täytäntöönpanoon liittyviä periaatteita ja mekanismeja koskevissa kysymyksissä.
q A 'Security Research Advisory Board' should be established to draw strategic lines of action to prepare the ESRP research agenda as well as to advise on the principles and mechanisms for implementation.
– Komission ja neuvoston olisi varmistettava ESRP:n ja Euroopan puolustusviraston välisten yhteyksien tehokkuus ja vaikuttavuus.
q The Commission and the Council should ensure an effective and efficient liaison between the ESRP and the European Defence Agency.
Komissio suhtautui 7. syyskuuta 2004 antamassaan tiedonannossa
The Commission Communication dated 7 September 2004
Euroopan komission turvallisuustutkimuksen seuraavia askeleita koskeva tiedonanto, KOM(2004)0590 , 7.9.2004. myönteisesti ”Research for a Secure Europe” -raportin suosituksiin ja määritteli tarkemmin turvallisuustutkimuksen perustaa ja turvallisuustutkimuksen alalla otettavia seuraavia askeleita.
European Commission Communication "Security Research: The next Steps", COM(2004) 590, 7.9.2004. welcomed the recommendations contained in the GoP Report and further identified the basis and next steps to be taken in security research.
Turvallisuus- ja puolustusalan tutkimus- ja kehittämisohjelman kehittäminen on Euroopan parlamentin näkökulmasta ensisijaisen tärkeä tavoite.
From the EP point of view, the development of a research and development programme in the area of security and defence constitutes a major priority
Kuten Balkanin konflikti selvästi osoitti, Euroopan turvallisuuspyrkimykset jäävät suurelta osalta ilman teollisuuden voimavarojen ja uskottavan tutkimuksen tukea.
As the Balkans conflict clearly illustrated, Europe's security aspirations remain largely unsupported by industrial capabilities and credible research.
Ero tutkimukseen ja kehittämiseen suunnatuissa investoinneissa syventää sotilaallisten voimavarojen ja puolustusteknologian alalla kauan vallinnutta kuilua Yhdysvaltojen ja Euroopan välillä.
The persistent gap in military capabilities and defence technology between the United States and Europe are exacerbated by the disparities regarding investment in research and development.
Tuoreet tutkimukset osoittavat EU:n sijoittavan maailman muihin alueisiin verrattuna selvästi vähemmän varoja puolustusalan tutkimukseen ja kehittämiseen.
Recent studies show clear under-investment in research and development within the defence sector in comparison to other world regions.
Jäsenvaltiot osoittavat talousarvioissaan tämän alan tutkimukseen ja kehittämiseen viisi kertaa vähemmän määrärahoja kuin Yhdysvallat (10 miljardia euroa vuodessa verrattuna 54 miljardiin euroon vuodessa).
In this sector, Member States' budgets for research and development remain five times lower than in the United States (€10 versus €54 billion annually).
Euroopassa tutkimus- ja kehittämismenot ovat itse asiassa pysyneet samoina tai jopa vähentyneet viimeisen kymmenen vuoden aikana.
In fact, defence research and development expenditure in Europe have remained unchanged or even declined over the last ten years.
Vaikka Euroopan sotilastarvikepolitiikan tarkoitus ei ole jäljitellä Yhdysvaltojen vastaavaa politiikkaa, on selvää, että merkittävät erot tällä alalla haittaavat huomattavasti liittoutuneille välttämätöntä sotilaallisten voimavarojen yhteentoimivuutta kaikilla sotatoimialueilla.
Though Europe's military equipment policy is not intended to copy that of the United States, it is clear that these significant disparities constitute a major obstacle to the necessary interoperability of the military resources of the allies in any theatre of operations.
Kuilua korostavat lisäksi eurooppalaisen turvallisuustutkimuksen huomattava pirstaleisuus ja jakautuneisuus.
This gap is also accentuated by the high level of fragmentation and compartmentalisation of European security research.
Unionin tasolla puolustusalan tutkimusta ei nykyisellään lähestytä johdonmukaisesti.
Currently there is no coherent approach to defence research at Union level.
Jäsenvaltioiden yhteistyön rajallisuus ja eurooppalaisten toimien tehokkaan koordinoinnin puute lisäävät turvallisuusohjelmien yhteentoimivuuteen ja kustannustehokkuuteen liittyviä ongelmia.
The limited cooperation between the Member States and the lack of effective coordination of European efforts provoke additional problems regarding interoperability and cost-efficiency of security programmes.
Näillä ongelmilla on lisäksi merkittävämpi ulottuvuus, kun otetaan huomioon siviili- ja puolustustutkimuksen välinen keinotekoinen jaottelu, joka rajoittaa näiden kahden tutkimusalan mahdollisuuksia hyödyttää toisiaan.
Furthermore, these problems assume a more significant dimension given the artificial separation between civil and defence research that hampers the potential for cross-fertilisation between the two research fields.
Euroopan on selvästikin omaksuttava johdonmukainen ja järjestäytynyt puolustusalan tutkimus- ja kehittämisohjelma, jotta se voisi korjata nämä puutteet käyttämällä teknologisia vahvuuksiaan ETPP:n operaatioihin tarvittavien resurssien kehittämiseksi sekä uusien ja monimutkaisempien turvallisuuteen liittyvien haasteiden selvittämiseksi.
To overcome these deficiencies, using its technological strengths to build deployment capability for essential resources in ESDP operations as well as for tackling new and more sophisticated security challenges, Europe clearly needs to undertake a coherent and structured research and development programme in the area of defence.
Turvallisuustutkimuksella voisi lisäksi olla ratkaisevan tärkeä asema Lissabonin strategian toteuttamisessa, mikäli se tukisi Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja vahvistaisi sen tieteellistä ja teknologista perustaa.
In addition, security research could also play a decisive role in the Lisbon Strategy by enhancing Europe's industrial competitiveness and by strengthening its scientific and technological base.
Sitten se voisi osaltaan toteuttaa Lissabonin ja Barcelonan tavoitteita, joiden mukaan tutkimukseen ja kehittämiseen investoidaan vuoteen 2010 mennessä 3 prosenttia BKT:sta ja Euroopasta tehdään maailman kilpailukykyisin tietoon perustuva talous.
It could then contribute to the Lisbon and Barcelona objectives of investing 3% of GDP in research and development by 2010 and making Europe the most competitive knowledge-based economy in the world.
Eurooppalaisen turvallisuustutkimusohjelman olemassaolo onkin perusteltua, sillä ohjelma puuttuu nykyisiin ja tuleviin turvallisuuteen liittyviin haasteisiin, varmistaa Euroopan uskottavuuden ETPP:n operaatioissa ja edistää Euroopan talouden innovatiivisuutta ja kilpailukykyä.
Therefore, by addressing existing and future security challenges, ensuring European credibility in ESDP operations and stimulating innovation and competitiveness in the European economy, the European Security Research Programme (ESRP) finds its "raison d'être".
Eurooppalaiselle turvallisuustutkimusohjelmalle joustava, johdonmukainen ja koordinoitu lähestymistapa
A flexible, coherent and coordinated approach for the European Security Research Programme
Vastatakseen tehokkaamman turvallisuustutkimuksen tarpeeseen komissio ehdottaa turvallisuustutkimusohjelman käynnistämistä vuonna 2007.
In addressing the need for more efficient security research, the Commission proposes the launching of an ESRP starting in 2007.
Tulevan turvallisuustutkimusohjelman olisi perustuttava joustavaan, johdonmukaiseen ja koordinoituun turvallisuustutkimuksen lähestymistapaan.
The future ESRP should be based on a flexible, coherent and coordinated approach to security research.
Uuden turvallisuustilanteen takia tulevassa turvallisuustutkimusohjelmassa olisi ensinnäkin keskityttävä tutkimustoimintaan ja teknologian aloihin, joiden ansiosta EU:n on mahdollista vastata konkreettisesti ajankohtaisiin turvallisuustarpeisiin.
First of all, as a mean of addressing the new security context, the future ESRP should focus on research activities and technology areas that would enable the Union to concretely meet the current security needs.
Ohjelman tulisi perustua eurooppalaiseen toimintaohjelmaan, jossa määritellään tehokkaimmat ja soveliaimmat teknologiset apuvälineet EU:n turvallisuusoperaatioiden saattamiseksi päätökseen.
It should be based on a European agenda that identifies the most efficient and appropriate technological instruments to feasibly accomplish EU security missions.
Jotta tunnistamisen, suojelun, valvonnan ja seurannan sekä järjestelmien yhteentoimivuuden aloilla, jotka ovat avainasemassa vastattaessa uusiin turvallisuushaasteisiin voidaan tarjota tarvittavaa osaamista, anturijärjestelmien, bioteknologian sekä avaruus- ja IT-teknologian aloja olisi pyrittävä edistämään.
Thus, in order to provide the necessary capabilities in the field of detection, protection, surveillance and monitoring, systems interoperability - key areas in tackling the new security challenges - progress in sensors systems, biotechnology, space and IT technology, should be sought.
Tutkimusprojektien viisi ensisijaista tavoitealuetta on määritelty eurooppalaisen turvallisuustutkimusohjelman valmistelutoimessa
The five research project priority areas identified by the ESPR-Preparatory action
Tässä yhteydessä olisi korostettava ns. C4ISR -järjestelmän (johon sisältyy johtaminen, hallinta, viestintäyhteydet, tietokonejärjestelmät, tiedonkeruu, valvonta ja tiedustelu) asemaa keskeisenä nykyajan turvallisuushaasteisiin mahdollisesti vastaavana voimavarana, jotta voidaan paikata useimmissa jäsenvaltioissa tällä alalla pitkään esiintyneet puutteet.
In this context, the key role of the so called C4ISR systems (command, control, communications, computing, intelligence, surveillance and reconnaissance) as essential potential capabilities to the "modern security challenges" should be stressed, in order to fill the persistent gap existing in most Member States.
Muita toimia on hahmoteltu erityisesti EU:n avaruuspolitiikkaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa
Other actions are foreseen, especially in the context of the White Paper on European Space Policy
Valkoinen kirja ”Avaruus: laajentuvan unionin uusi eurooppalainen ulottuvuus – Toimintasuunnitelma Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamiseksi”, KOM(2003)0673 , 11.11.2003. .
White Paper "Space : a new European frontier for an expanding Union – An action plan for implementing the European Space Policy", COM(2003) 673, 11.11.2003. .
Tarvitaan kuitenkin vielä huomattavia jatkoponnisteluja parannusten saavuttamiseksi digitalisoinnin, tietojenkäsittelyn ja satelliittipaikannuksen kaltaisilla teknologian aloilla.
However, considerable efforts are yet to be made to improve technologies such as digitalisation, data processing and global positioning.
Varsinkin avaruus ja kyberavaruus, jotka ovat parhaita mahdollisia ympäristöjä maailmanlaajuista tarkkailua ja tiedonkeräämistä varten, ovat muuttumassa EU:n turvallisuusoperaatioiden kannalta olennaisen tärkeiksi ulottuvuuksiksi, ja tulevissa ohjelmissa niitä olisikin korostettava.
In particular space and cyberspace, optimal bases for worldwide observation and data collection are becoming crucial dimensions in Union security missions and should be underlined in the future programme.
Vaikka näiden teknologisten välineiden määrittely perustuu niihin uhkiin, joita Euroopan unionin vuoden 2003 turvallisuusstrategian nojalla pidetään merkittävimpinä tämänhetkisessä turvallisuustilanteessa, on lisäksi korostettava, että turvallisuuden käsite muuttuu koko ajan ja nopeasti myös tulevina vuosina.
Moreover, although these technological instruments are defined according to the key threats in the current security context as identified by the 2003 European security strategy, it should be pointed out that the concept of security is continually changing and will change rapidly in the coming years.
On vaikea ennakoida uhkien kehitystä, ja näin ollen on myös vaikea arvioida tulevia teknologisia tarpeita.
It is difficult to foresee the future evolution of threats, and thus, to anticipate future technological needs.
Uudessa eurooppalaisessa turvallisuustutkimusohjelmassa onkin taattava turvallisuuteen liittyvien voimavarojen tarpeen kokonaisvaltainen ja jatkuva analysointi.
Therefore, a comprehensive and continuous analysis of security-related capability needs should be ensured in the future ESRP.
Samanaikaisesti mahdollisimman joustava ja johdonmukainen lähestymistapa turvallisuustutkimukseen edellyttää, että perinteisesti erillään pidettyjen puolustus- ja siviilitutkimuksen synergiamahdollisuuksia hyödynnetään tehokkaasti.
A most flexible and coherent approach to security research supposes simultaneously an efficient exploitation of the potential synergies between the traditionally distinct sectors of defence and civil research.
Monien teknologioiden soveltuminen kumpaankin tarkoitukseen sisältää selkeitä mahdollisuuksia.
Clear potential exists on the dual character of many technologies.
Puolustus- ja siviilisovellusten teknologiset perustat ovat yhä enemmän yhteydessä toisiinsa.
Indeed, the technology bases for defence and civil applications are increasingly inter-related.
Yhtäältä monet puolustustarkoitukseen suunnitellut teknologiat ovat johtaneet merkittäviin kaupallisiin sovelluksiin (esimerkiksi kuituoptiikka ja maailmanlaajuinen paikantamisjärjestelmä (GPS)).
On one hand, many technologies initiated for defence purposes have led to important commercial applications (for example, fibre optics, global positioning system (GPS)).
Toisaalta huomattava määrä teknologiaa virtaa siviilialalta sotilasalan käyttöön.
On the other hand, there is an important flow of technology from the civil to the military sectors.
Sotilaallisen toiminnan uuden vallankumouksen (Revolution in Military Affairs) yhteydessä elektroniikka ja viestintäteknologiat ovat olennaisen tärkeässä asemassa vastattaessa niin siviili- kuin puolustusalankin turvallisuushaasteisiin.
In the context of the new Revolution in Military Affairs (RMA), electronics and communications technologies play a fundamental role in addressing both civil and defence-related security challenges.
Näin ollen ei ole järkevää erotella siviili- ja sotilasalan tutkimusta.
Consequently, it makes no sense to separate civil and military research.
Pikemminkin olisi maksimoitava teknologioiden monikäyttöisyyteen liittyvät edut.
Rather, the benefits of multi-purpose aspects of technologies should be maximised.
Tämän mahdollisuuden hyödyntämiseksi, eri tutkimusalojen välisen kuilun pienentämiseksi sekä mahdollisen synergian lisäämiseksi eurooppalaisen turvallisuustutkimusohjelman avulla olisi edistettävä siviili- ja puolustusalan muuttumista, sovellusten yhdistämistä ja alojen välistä teknologioiden siirtoa.
In order to exploit this potential, bridging the gap between different research sectors and stimulating the possible synergies, the ESRP should foster transformation, integration of applications and technology transfer across civil and defence fields.
Turvallisuustutkimuksen joustavalla lähestymistavalla puututtaisiin lisääntyviin kuluihin, jotka sotilaallisen toiminnan vallankumouksen mukainen uusi teknologia aiheuttaa.
This flexible approach to security research would address the increasing costs of the new kind of technology based on the RMA concept.
EU:n tason turvallisuustutkimukselle on tarjottava johdonmukainen viitekehys samalla, kun varmistetaan välttämätön yhteistyö jäsenvaltioiden välillä kansallisessa ja EU:n tason toiminnassa.
In parallel, a coherent reference framework for the security research at Union level must be provided, while ensuring essential cooperation between Member States on national and European activities.
Jäsenvaltiot voivat selviytyä nykyisten turvallisuusrakenteiden ja -ohjelmien päällekkäisyyden ja pirstaleisuuden aiheuttamista suurista kustannuksista vain koordinoidummalla ja johdonmukaisemmalla turvallisuustutkimuksen lähestymistavalla sekä yhteisiä voimavaroja ja vahvuuksia tarkastelemalla ja optimoimalla.
Only with a more coordinated and coherent approach in European security research, exploring and optimising the common capacities and strengths, can Member States overcome the high costs of duplication and fragmentation in the current security structures and programmes.
Riittävä ja tehokkaammin käytetty rahoitus
Appropriate and rationalised funding
Kuten aikaisemmin korostettiin, jäsenvaltioiden turvallisuustutkimukseen myöntämät talousarviomäärärahat eivät riitä tuottamaan EU:lle sellaisia voimavaroja, joita tarvitaan operaatioihin uudessa turvallisuuskontekstissa.
As previously highlighted, budgetary resources allocated by Member States for security-based research are insufficient to give the Union the capabilities needed for the new context security missions.
Selvityksessä vaaditaan, että yhteisö varaa vuosittain vähintään miljardin euron määrärahat turvallisuustutkimuksen alan teknologian kehittämiseen.
It calls for a minimum annual community budget of €1 billion to develop technology in the security area.
Barcelonassa asetettujen tavoitteiden, jotka koskevat tutkimukseen käytettävien varojen nostamista 1,9 prosentista 3 prosenttiin BKT:sta vuoteen 2010 mennessä, ja ”Research for a Secure Europe” -raportin mukaisesti turvallisuustutkimusohjelman rahoituksen olisi tultava yhteisön tutkimuksen puiteohjelmasta, kansallisista talousarvioista tai muista hallitustenvälisistä lähteistä saatavan nykyisen rahoituksen lisäksi.
In line with Barcelona's objective of raising research spending from 1.9% to 3% of Union average GDP by 2010, and in accordance with the "Research for a Secure Europe" report, ESRP funding should be additional to any financing presently existing within the Community Research Framework Programme, national or other intergovernmental sources.
Raportissa otetaan myös huomioon se mahdollisuus, että turvallisuustutkimusohjelman rahoituksen tasoa nostetaan lisää, mikäli siihen katsotaan olevan aihetta.
The report also recognises the possibility of the ESRP funding level to be further increased, if considered appropriate.
Vaikka riittävän ja asianmukaisen rahoituksen tarve tunnustetaankin, tulisi huomata, että ennen kuin menoja kasvatetaan, EU:n olisi käytettävä tehokkaammin olemassa olevia resurssejaan.
However, although accepting the need for sufficient and appropriate funding, it should be noted that in parallel to further expenditure, Europe should rationalise and make more efficient use of existing resources.
Ensisijaisena tavoitteena pitäisikin olla paremman vastineen tarjoaminen rahalle sekä jäsenvaltioiden ponnistusten maksimointi samaan aikaan, kun varmistetaan johdonmukaisempi puolustustutkimuksen viitekehys, jolla pystytään vähentämään nykyistä menojen pirstaleisuutta.
Indeed, providing better value for money, maximising the Member States' efforts, while ensuring a more coherent defence research framework capable of reducing the current spending fragmentation should be a primary priority.
Lisäksi tulevan turvallisuustutkimusohjelman realistinen ja järkevä rahoitus olisi keskitettävä T&K ‑toimenpiteisiin, jotka on kohdistettu turvallisuuteen liittyviä voimavaroja koskeviin erityisiin tarpeisiin, ei pelkästään silkkaan tutkimukseen tai tuotekehittelyyn.
Furthermore, realistic and rationalised funding for the future ESRP should focus on research and development activities that are oriented towards specific security capability needs, not funding "pure" research or product development.
Tehokkaiden poliittisen ja institutionaalisten puitteiden etsiminen
Seeking an efficient political and institutional framework
Kuten ”Research for a Secure Europe” -raportissa mainitaan, merkittävät rakenteelliset puutteet institutionaalisella ja poliittisella tasolla estävät EU:ta hyödyntämästä vahvuuksiaan tieteen, teknologian ja teollisuuden aloilla.
As the "Research for a Secure Europe" report mentions, significant structural deficiencies at the institutional and political level hinder Europe's exploitation of its scientific, technological and industrial strengths.
Yhtäältä monimutkaisen ja pirstaleisen institutionaalisen rakenteen hitaus ja korkeat kustannukset vaativat EU:lta johdonmukaisempia ja selkeämpiä toimia.
On the one hand, the slowness and high costs of a complex and fragmented institutional structure require a more consistent and clear Union attitude.
Toisaalta olisi päästävä eroon yhteisön toimintaohjelmien, YUTP:n ja ETPP:n sekä kansallisten toimenpiteiden välisestä epäyhtenäisyydestä.
On the other hand, there is persistent discontinuity between Community actions, CFSP/ESDP and national activities that should be overcome.
Niinpä ensisijaisen tärkeäksi tavoitteeksi onkin tullut kehittää yhdenmukaiset institutionaaliset puitteet, jotka edistävät eurooppalaisen turvallisuustutkimuksen, unionin keskeisten politiikanalojen ja Euroopan puolustusviraston yhteistyötä ja tehokasta koordinointia.
Therefore, developing a coherent institutional framework that promotes cooperation and efficient coordination between European security research, the Union's relevant policies and the new European Defence Agency has become a key priority.
Olisi varmistettava, että yhteys eurooppalaisen turvallisuustutkimusohjelman ja uuden, puolustusvoimavarojen kehittämisestä, tutkimuksesta ja hankinnasta vastaavan Euroopan puolustusviraston välillä toimii tehokkaasti.
Effective and efficient liaison should be ensured between ESRP and the new European Defence Agency, acting in the field of harmonisation of defence capabilities, development, research, acquisition and armaments.
Kuten 20. marraskuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa
As underlined in the EP resolution dated 20 November 2003
P5_TA(2003)0522 . korostetaan, viraston turvallisuustutkimustoiminnan yksityiskohtia ja parametrejä sekä viraston ja eurooppalaisen turvallisuustutkimusohjelman välistä työskentelysuhdetta olisi edelleen selkiytettävä.
P5_TA(2003)0522 . , exact details and parameters of the Agency security research activities as well as its working relation with the European security research programme should be further clarified.