natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Luopuisitteko ehdokkuudesta, mikäli Euroopan parlamentin kanta nimittämiseenne tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi olisi kielteinen?
Would you withdraw your candidacy if Parliament's opinion on your appointment as Member of the Court was unfavourable?
Jos parlamentin kanta jäsenyyteeni olisi kielteinen, olisi se minulle äärimmäisen suuri huolenaihe.
If Parliament's opinion on my appointment were unfavourable, it would be a matter of the most serious concern to me.
Kuten totesin kysymykseen 4 antamassani vastauksessa, näkemykseni mukaan on tärkeää, että COCOBU:n ja tilintarkastustuomioistuimen välinen vuoropuhelu on avointa ja ystävällistä.
As I said in my reply to question 4, I believe that it is important that there is, on an ongoing basis, an open and friendly dialogue between the COCOBU and the Court.
Tämä olisi hyvin vaikeaa tilanteessa, jossa tilintarkastustuomioistuimen jäsenet eivät nauti parlamentin luottamusta.
This would be very difficult in a situation where Members did not have the confidence of the Parliament.
Koska olen ollut tilintarkastustuomioistuimen jäsenenä lähes kuuden vuoden ajan, katson edistäneeni Euroopan parlamentin työtä.
As a Member of the Court for almost six years, I believe that I have facilitated the work of the European Parliament.
Jos parlamentti antaisi kielteisen lausunnon ehdokkuudestani, joutuisin harkitsemaan tilannettani ja esittämään huoleni hallitukselle, joka on kunnioittanut minua nimittämällä minut toiseksi kaudeksi tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi.
If the Parliament were to give an unfavourable opinion on my candidacy, it would cause me to reflect on my situation and I would convey my concerns to the government which has honoured me with a nomination for a second term as Member of the Court.
Minut nimittänyt hallitus joutuisi tekemään asianmukaisen päätöksen parlamentin kannan perusteella.
It is that government that would have to take the appropriate decision in the light of the views of the Parliament.
Máire Geoghegan-Quinnin nimeämisestä tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi
Nomination of Máire Geoghegan-Quinn as a Member of the Court of Auditors
Lars Heikenstenin nimeämisestä tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi
on the nomination of Lars Heikensten as a Member of the Court of Auditors
PE 364.893v02-00
PE 364.893
LIITE 1: LARS HEIKENSTENIN ANSIOLUETTELO..............................................................4
ANNEX 1 : CURRICULUM VITAE OF LARS HEIKENSTEN................................................4
LIITE 2: LARS HEIKENSTENIN VASTAUKSET KYSYMYKSIIN........................................6
ANNEX 2 : REPLIES OF LARS HEIKENSTEN TO THE QUESTIONNAIRE........................6
– ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 247 artiklan 3 kohdan ja Euratomin perustamissopimuksen 160 b artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia ( C6‑0339/2005 ),
– having regard to Article 247(3) of the EC Treaty, and Article 160b(3) of the Euratom Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0339/2005 ),
– ottaa huomioon, että talousarvion valvontavaliokunta kuuli 24. marraskuuta 2005 pitämässään kokouksessa neuvoston nimeämää ehdokasta tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi ja käsitteli ehdokkaan pätevyyttä EY:n perustamissopimuksen 247 artiklan 2 kohdan ja Euratomin perustamissopimuksen 160 b artiklan 2 kohdan perusteella,
– whereas at its meeting of 24 November 2005 the Committee on Budgetary Control heard the Council's nominee for Membership of the Court of Auditors, and considered the nominee's qualifications in the light of the criteria laid down by Articles 247(2) of the EC Treaty and 160b(2) of the Euratom Treaty,
– ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön ( A6‑0369/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgetary Control ( A6-0369/2005 ),
LIITE 1 : LARS HEIKENSTENIN ANSIOLUETTELO
ANNEX 1 : CURRICULUM VITAE OF LARS HEIKENSTEN
Lars HEIKENSTEN, Ruotsin keskuspankin pääjohtaja Syntynyt 13. syyskuuta 1950, Tukholma
Lars HEIKENSTEN, Governor, Sveriges Riksbank Born 13 September 1950 in Stockholm, Sweden
Kolme lasta
Three children
Yhdysvaltalainen lukio (Marion High School, Iowa) 1969
American High School (Marion High School, Iowa) 1969
Ruotsalainen lukio (Bromma Gymnasium) 1970
Swedish High School (Bromma Gymnasium) 1970
Taloustieteiden tohtori (Stockholm School of Economics) 1984
Doctor of Economics (Stockholm School of Economics) 1984
Taloustutkija ja opettaja Tukholman kauppakorkeakoulussa.
Researcher and teacher in economics at the Stockholm School of Economics.
Tutkimusalat: taloudellinen kehitystutkimus, rakennemuutos sekä työmarkkinat ja talous 1972–1984
Fields of research: Development Economics, Structural Change and Labour Market Economics 1972-1984
Valtionvelkakonttorin pääekonomisti 1984–1985
Chief Economist at the National Debt Office 1984-1985
Avustava ministeriöneuvos, valtiovarainministeriö (keskipitkän ja pitkän aikavälin talouspolitiikasta vastaavan yksikön päällikkö) 1985–1990
Assistant Under-Secretary, Ministry of Finance (Head of Division for Medium and Long-Term Economic Policy Issues) 1985-1990
Talousasioista vastaava ministeriöneuvos, valtiovarainministeriö 1990–1992
Under-Secretary for Economic Affairs, Ministry of Finance 1990-1992
Svenska Handelsbankenin pääekonomisti (pankin markkinatutkimusosaston johtaja) 1992–1995
Chief Economist at Svenska Handelsbanken (Head of Handelsbanken Markets Research) 1992-1995
Ruotsin keskuspankin varapääjohtaja 1995–2002
Deputy Governor of Sveriges Riksbank 1995-2002
Ruotsin keskuspankin pääjohtaja 2003–
Governor of Sveriges Riksbank 2003-
Luottamustoimet Ruotsissa
Commissions in Sweden
Sihteeri, Ruotsin taloustieteilijöiden järjestö 1981
Secretary, Association of Swedish Economists 1981
Johtokunnan jäsen, Penningmarknadscentralen AB (rahamarkkinoiden selvityskeskus) 1985–1986
Member of the Board, Penningmarknadscentralen AB (Money Market Clearing House) 1985-1986
Hallituksen puheenjohtaja, Värdepapperscentralen AB (Ruotsin arvopaperikeskus) 1987–1990
Vice Chairman, Värdepapperscentralen AB (Securities Register Centre) 1987-1990
Johtokunnan jäsen, Tipstjänst AB 1990–1993
Member of the Board, Tipstjänst AB 1990-1993
Johtokunnan jäsen, Statistics Sweden 1990–1994
Member of the Board, Statistics Sweden 1990-1994
Ruotsin ympäristöalan neuvottelukunnan jäsen 1995–1997
Member of the Swedish Environmental Advisory Council 1995-1997
Johtokunnan jäsen, Umeå School of Business and Economics 1998–2002
Member of the Board, Umeå School of Business and Economics 1998-2002
Luottamustoimet ulkomailla
Commissions abroad
Euroopan rahapoliittisen instituutin varajäsenkomitean jäsen (EMI) ja Kansainvälisen järjestelypankin (BIS) varapääjohtaja 1995–1998
Member of the Committee of Alternates of the European Monetary Institute (EMI) and alternate for the Governor in the Bank of International Settlements (BIS) 1995-1998
Raha-asiain komitean jäsen (Euroopan yhteisöjen talous- ja rahoituskomitea) 1995–1998
Member of the Monetary Committee (the Economic and Financial Committee of the European Community) 1995-1998
Euroopan keskuspankin yleisneuvoston varajäsen 1998–2002
Alternate for the Governor in the General Council of the ECB 1998-2002
AFS Intercultural ‑järjestön hallintoneuvoston jäsen (opiskeluapurahoja myöntävä järjestö) 1998–2001
Member of the Board of Trustees AFS (International Scholarships) 1998-2001
G10-työryhmän jäsen 1998–2002
Member of G10 Deputies 1998-2002
Kansainvälisen valuuttarahaston varapääjohtaja 1999–2002
Alternate for the Governor in the IMF 1999-2002
Ruotsin edustaja Kansainvälisen valuuttarahaston hallintoneuvostossa 2003–
Represents Sweden as Governor in the IMF 2003-
Kansainvälisen järjestelypankin johtokunnan jäsen 2003–
Member of the Board of the Bank for International Settlements 2003-
Euroopan keskuspankin yleisneuvoston jäsen 2003–
Governor in the General Council of the ECB 2003-
LIITE 2 : LARS HEIKENSTENIN VASTAUKSET KYSYMYKSIIN
ANNEX 2 : REPLIES OF LARS HEIKENSTEN TO THE QUESTIONNAIRE
Mitä mieltä olette tarkastuslausumaa koskevasta arvostelusta, jota parlamentti esitti vuoden 2003 vastuuvapausmietinnössään ja varainhoitoseminaaria varten laatimissaan työasiakirjoissa?
What do you think of Parliament's criticism of the DAS as expressed in the 2003 discharge report and the working documents to the financial management seminar?
Parlamentin näkemykset näyttäisivät kertovan siitä, että tilintarkastusasiakirjojen täsmällisyyttä ja saatavuutta halutaan parantaa, jotta voitaisiin tällä tavalla luoda voimakkaampaa muutospainetta, erityisesti jäsenvaltioissa.
Parliament’s views appear to reflect an endeavour to make the audit documents more precise and easily accessible and in this way to be able to contribute to creating stronger pressure for change, particularly in the Member States.
On tunnustettava, että EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 1 kohdassa vahvistettu tilintarkastustuomioistuimen tehtävä tarkastaa yhteisön kaikkia tuloja ja menoja koskevat tilit, on äärimmäisen monimutkainen, ja se koskee monia eri politiikan aloja, ohjelmia, toimia ja hallintojärjestelmiä.
It has to be recognised that the task given to the Court of Auditors according to Article 248 (1) of the Treaty, to examine the accounts of all revenues and expenditures of the Community, is an extremely complex one involving a number of different policies, programmes, activities and management systems.
Lisäksi siinä on mukana monia eri järjestöjä aina komissiosta kansallisiin viranomaisiin.
In addition, there are many different organisations involved; from the Commission to authorities in the Member States.
Itse asiassa suurin osa menoista kuuluu jaetun hallinnoinnin piiriin.
In actual fact most of the expenditure is administered through shared management.
Lisäksi on otettava huomioon nykyiset kehitykset siinä, miten komissio hallinnoi omia menojaan ja sisäisiä kirjanpitokontrollejaan.
On top of this come the current developments in the way the Commission manages its expenditure and its internal accounting controls.
Kysymykseen vastaaminen edellyttää tämän vuoksi monien eri näkökohtien huomioon ottamista.
Against this background, there are difficult considerations to be made here.
Monet tarkastuksissa havaitut epäkohdat liittyvät kiinteästi tiettyyn alaan, minkä vuoksi yleistyksiä on vaikea tehdä.
Information on inadequacies is fairly specific within many of the audited areas, which makes it difficult to generalise.
Otokset eivät myöskään aina ole riittävän suuria, jotta saadut tulokset edustaisivat luotettavasti koko tutkittua joukkoa.
Nor are the samples made always so large that they allow confident assertions regarding the majority of the population.
Jos saatavilla olevaa aineistoa yritetään venyttää liikaa, tilintarkastustuomioistuimen uskottavuus saattaa kärsiä.
To try to stretch the available material further than it can stand would risk repercussions for the credibility of the Court of Auditors.
Minun on tässä vaiheessa vaikea sanoa muuta kuin että suhtaudun myönteisesti parlamentin pyrkimyksiin tällä alalla.
At this stage it is difficult for me to say much more than that I sympathise with Parliament’s ambitions in this field.
On tärkeää selvittää mahdollisimman tarkkaan, ketkä ovat rikkoneet sääntöjä.
It is important to make it clear, as far as possible, who has offended against the rules.
Lisäksi on tärkeää korostaa selvästi vallitsevaa yleisempiä heikkoja kohtia ja ehdottaa mahdollisia parannuksia.
Moreover, it is also important to clearly highlight the more general weaknesses that exist and to suggest possible improvements.
Otaksun tilintarkastustuomioistuimen olevan samaa mieltä tästä.
At the same time, I assume that this is an opinion shared by the Court of Auditors today.
Mitä tilintarkastustuomioistuin voi omalta osaltaan tehdä, jotta Euroopan kansalaiset saisivat Euroopan unionista myönteisen kuvan?
How can the Court of Auditors contribute to giving a positive image to European citizens of the European Union?
Euroopan unionin nykyisessä tilanteessa nämä kaksi ovat tärkeitä kysymyksiä.
Given the European Union’s present situation, these are two important questions.
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen olisi voitava omalta osaltaan vahvistaa kansalaisten mielikuvaa Euroopan unionista.
The European Court of Auditors should be able to contribute to strengthening the image of the European Union among its citizens.
On siis varmistettava, että kansalaiset voivat luottaa siihen, että unionin toimintaa ja varoja hallinnoidaan moitteettomasti ja tehokkaasti.
This means ensuring that the citizens feel confident that the operations and finances of the Union are managed in a correct and efficient manner.
Tässä yhteydessä on tärkeintä varmistaa, että tarkastukset suoritetaan riippumattomasti ja ammattitaitoisesti.
The most important issue in this context is that the audit should be carried out in an independent and professional way.
Ammattitaitoisuuteen kuuluu, että tilintarkastustuomioistuin analysoi keskeiset aiheet asiaankuuluvalla tavalla.
The latter entails the Court of Auditors analysing the central issues in a relevant manner.
Tilintarkastustuomioistuimen uskottavuuden kannalta on niin ikään tärkeää, että sen oma toiminta on tehokasta.
It is also important for the Court’s credibility that its own operations are efficient.
Jos tilintarkastustuomioistuin ei onnistu täyttämään näitä perustavaa laatua olevia tavoitteita, muistakaan pyrkimyksistä ei ole hyötyä.
If one does not succeed in fulfilling these fundamental aims, other efforts will be of no avail.
Suuri osa tilintarkastustuomioistuimen julkaisemasta aineistosta on väistämättä melko teknistä ja monimutkaista.
Much of the material the Court publishes is of necessity fairly technical and complex.
Tämä pätee erityisesti tarkastuslausumaan.
This applies in particular to the Statement of Assurance.
Kyseisen asiakirjan on oltava totuudenmukainen ja samalla erittäin täsmällinen.
This document must be correct and maintain a high degree of precision.
Käsittääkseni asiakirjan yhtenäisyyttä aiotaan parantaa siten, että yksi henkilö olisi vastuussa koko asiakirjasta.
One improvement that I understand is under consideration is to make the document more uniform by having one person take overall responsibility for the whole report.
Säännöllisesti julkaistavia samankaltaisia kattavia asiakirjoja koskevan kokemukseni mukaan tämä on hyvä ajatus.
My experiences of regularly publishing comprehensive public documents of a similar nature indicate that this is a good idea.
Asiakirjan ymmärrettävyyttä voidaan parantaa myös laatimalla asiaankuuluvista näkökohdista taulukoita, diagrammeja jne. jotka kuvaavat kehitystä tietyllä aikavälillä.
Another important factor for improving understanding is to produce relevant tables, diagrams, etc. that capture developments over time in relevant aspects.
Myös tiedotteita, joita on julkaistu viiden vuoden ajan, saattaisi kannattaa laajentaa.
It may also be a good idea to expand on the Information Notes that have been published over the past few years.
Tiedotteiden muotoilussa voitaisiin olla valikoivampia, ja niissä voitaisiin keskittyä vain tarkastusten todella keskeisiin tekijöihin ja havaintoihin.
These could be formulated more selectively and highlight the really central elements and observations of the audit.
Myös erityiskertomusten saatavuutta voidaan parantaa.
It is also possible to make the Special Reports more accessible.
Erityiskertomukset sisältävät usein aineistoa, joka saattaa kiinnostaa laajempaa yleisöä.
These often contain material that could be of broader interest.
Mitä seikat ovat tärkeimpiä julkisen palvelun moitteettomassa varainhoitokulttuurissa?
What should be the main features of a sound financial management culture in any public service?
Kokemukseni mukaan tärkeintä on olla selvillä siitä, mitä halutaan saavuttaa, eli selkeästi määritellyt tavoitteet ja selkeä käsitys siitä, mitä strategioita, toimintalinjoja ja ohjelmia näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan.
My experiences indicate that the most important feature is clarity with regard to what you wish to achieve, i.e. clearly-defined targets, and a good understanding of which strategies, policies and programmes are needed to achieve these targets.
Järjestöissä ei yleensä pystytä saamaan aikaan suuria säästöjä ainoastaan leikkaamalla käynnissä olevia toimia, vaan usein joudutaan luopumaan kokonaan tietyistä asioista.
It is not generally possible to achieve large savings within an organisation only by trying to make cuts in ongoing activities; what is needed is frequently to totally refrain from doing certain things.
Tästä syystä tapa, jolla tavoitteet asetetaan, vaikuttaa melko ratkaisevasti tuloksiin.
The way the targets are set is therefore quite crucial to the results.
Seuraava vaihe koskee vastuun jakamista.
The next stage concerns allocation of responsibility.
Jotta järjestö toimisi tehokkaasti, kaikkien on olennaisen tärkeää tietää tehtävänsä ja tietää, mistä kukakin vastaa.
For an organisation to function efficiently it is crucial that everyone knows their functions and knows who is responsible for what.
On luotava valtuutusjärjestelmiä.
Delegation systems must be established.
Arvioinnit ja tehokas vastuullisuus edellyttävät, että vastuu on jaettu selkeästi.
It is only possible to make evaluations and have effective accountability if responsibility is clearly stated.
Myös valvontajärjestelmät ovat erittäin tärkeitä.
Control systems are also very important.
Niitä olisi oltava monentasoisia eli kyseistä toimintaa koskevien valvontajärjestelmien lisäksi tarvitaan myös itsenäisiä valvontajärjestelmiä, esimerkiksi sisäisiä tarkastuksia.
These should exist on several levels; within the activity concerned, but also on a more independent level, for instance, in the form of internal audits.
Kirjanpitoa ja raportointia varten tarvitaan luonnollisesti tehokkaat järjestelmät.
Of course, there must be effective systems for accounting and reporting.
Ennakkovaroitusjärjestelmät saattavat olla tärkeitä säännönvastaisuuksien paljastamiseksi aikaisessa vaiheessa.
Early warning systems can play an important role in detecting irregularities.
Lisäksi tarvitaan riskinarviointijärjestelmiä, jotta voidaan arvioida riskit kaikilla järjestön toiminta-aloilla ja johto voi muodostaa niistä käsityksensä.
In addition, there should be systems for assessing risks in all of the operational branches of an organisation, but also to weigh up these risks at management level.
On huolehdittava jatkuvasta seurannasta.
Follow-ups should be carried out continuously.
Rakenteiden ja säännösten yksinkertaisuuden yhdistäminen riittävään valvontaan on helpommin sanottu kuin tehty, mutta tähän olisi pyrittävä.
It is easier said than done to combine simplicity in structure and regulations with sufficient control, but this should be the endeavour.
Lopuksi haluan vielä lausua mielipiteeni avoimuuden puolesta.
Let me finally advocate openness.
Mitä avoimempaa järjestön toiminta on, sitä helpompaa toiminnan seuranta ja arviointi sekä virheiden ja kummallisuuksien paljastaminen on.
The higher the degree of transparency in an organization, the easier it is to follow operations, evaluate them and reveal mistakes or oddities.
Avoimuudesta on usein hyötyä pyrittäessä tehostamaan toimintaa.
Openness is also often useful in the work on making operations more efficient.
Työssäni Ruotsin keskuspankissa olen todennut avoimuuden ja läpinäkyvyyden hyviksi keinoiksi kannustaa ja parantaa sisäistä toimintaa.
I myself have good experiences of openness and transparency as a means of encouraging and improving the internal work at the Riksbank.
EY:n perustamissopimuksen mukaan tilintarkastustuomioistuin avustaa Euroopan parlamenttia talousarvion toteutumisen valvonnassa.
According to the Treaty, the Court shall assist Parliament in exercising its powers of control over the implementation of the budget.
Miten kuvailisitte raportointitehtäväänne Euroopan parlamentille ja erityisesti sen talousarvion valvontavaliokunnalle?
How would you describe your duties with regard to reporting to the European Parliament and its Committee on Budgetary Control, in Particular?
Parlamentilla on merkittävä tehtävä Euroopan unionin talousarvion valvojana.
Parliament plays a central role with regard to controlling the European Union’s budget.
Tämä koskee myös tilintarkastustuomioistuinta, jonka on säilytettävä riippumattomuutensa unionin muista toimielimistä.
This also applies to the Court of Auditors, which must maintain independence from the other institutions in the union.
Koska kyseinen riippumattomuus on vahvistettu niin selkeästi perustamissopimuksessa, ja se on yleisesti hyväksytty, pitäisi olla hyvät edellytykset tiiviille vuoropuhelulle ja hyvälle yhteistyölle tämän kyseenalaistamatta kenenkään tehtäviä.
Given that this independence is so clearly established in the Treaty and generally accepted, there should be scope for a close dialogue and good cooperation while maintaining full respect for one another’s roles.
Ajatuksia ja vaatimuksia voidaan tuoda esiin myös erityiskertomusten esittelyn ja vastuuvapausmenettelyn yhteydessä.
Ideas and requests can also be put forward in connection with the presentation of Special Reports and within the discharge process.
Kaikki nämä tilaisuudet soveltunevat siihen, että parlamentin jäsenet voivat tuoda esiin omia ajatuksiaan hankkeista, jotka olisi tutkittava, tai toimien toteuttamistavoista.
All of these occasions ought to be suitable if Members of Parliament wish to put forward their own ideas regarding projects that should be examined or regarding how operations should be run.
Minun on tässä vaiheessa vaikea arvioida, tarvitaanko vuoropuhelulle uusia kanavia.
It is difficult for me to assess at this stage whether further channels for dialogue are needed.
En kuitenkaan näe suoralta kädeltä mitään syytä vastustaa, mikäli parlamentti pyytää tätä.
But I do not see any reason, a priori, to oppose such a request from Parliament.
Nykyisessä työssäni minulla on tiiviit yhteydet Ruotsin parlamenttiin, Riksdagiin, ja olen aina pyrkinyt kuuntelemaan parlamentin jäseniä ja toimittamaan heille pyydetyt tiedot.
In my present work I have had close contacts with the Swedish Parliament, the Riksdag, and have always tried to listen to its Members and supply them with the information requested.
Tästä ei ole aiheutunut mitään hankaluuksia, vaan vuoropuhelusta on mielestäni ollut hyötyä myös Ruotsin keskuspankille.
This has not led to any difficulties, on the contrary, I have found the dialogue also rewarding for the Riksbank.
Keskuspankki on luonnollisesti tehnyt lopulliset päätöksensä itsenäisesti sen mukaan, minkä se on katsonut oikeaksi.
Naturally, the Riksbank has ultimately made its decisions independently, with regard to what we considered to be right.
Samaan tapaan tilintarkastustuomioistuin päättää käsittelemistään asioista sille annettua valtuutusta noudattaen.
Similarly, it is the Court that sets its own agenda within the scope established by its mandate.
Kuten tiedätte, komissio on parhaillaan tarkistamassa varainhoitoasetusta.
As you know, the commission is revising its Financial Regulation.
Nykyinen varainhoitoasetus on ollut voimassa kolme vuotta.
The present Financial Regulation has been in operation for three years.
Käsittääkseni kyseinen asetus merkitsi merkittävää edistysaskelta aikaisempaan järjestelmään verrattuna.
As I understand it, this Regulation entailed a major step forward in relation to the previous system.
Unionin varainhoito on todella parantunut.
There have been tangible improvements with regard to the Union’s management of its finances.
Varainhoitoasetusta ollaan nyt tarkistamassa uuden järjestelmän käyttöönoton yhteydessä tehdyn päätöksen mukaisesti.
A review is now going to be made in accordance with a decision taken when this new system was first launched.
Tarkistaminen ei siis johdu siitä, että nykyisessä asetuksessa olisi vakavia ongelmia.
The reason is therefore not that there are any serious problems with the current version.
Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, ettei tarkistukseen olisi syytä.
However, this does not mean that a review is not justified.
Todennäköisesti löytyy aloja, joita voidaan parantaa.
There are likely to be areas that can be improved.