natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Liite I, 6 jakso, 3 kohta
Annex I, section 6, paragraph 3
Toista viitevuotta koskevassa selvityksessä on esitettävä karkea arvio siitä, mikä on kuhunkin liitteessä III mainittuun pääryhmään kuuluvien aineiden osuus maatalouskäyttöön ja muuhun kuin maatalouskäyttöön tarkoitettuihin markkinoille saatettuihin kasvinsuojeluaineisiin sisältyvien aineiden kokonaismäärästä.
The report concerning the second reference year shall contain a raw estimate of the proportions of the total quantity of substances in each major group listed in Annex III contained in plant protection products placed on the market for both agricultural and non-agricultural use.
Nämä arviot on tarkistettava viiden vuoden välein.
These estimates shall be renewed every five years.
Toista viitevuotta koskevassa selvityksessä on esitettävä karkea arvio siitä, mikä on kuhunkin liitteessä III mainittuun pääryhmään kuuluvien aineiden osuus maatalouskäyttöön , puutarhaviljelmien käyttöön ja muuhun kuin maatalouskäyttöön tarkoitettuihin markkinoille saatettuihin kasvinsuojeluaineisiin sisältyvien aineiden kokonaismäärästä , erityisesti liikenteessä, julkisilla viheralueilla ja yksityiskäytössä .
The report concerning the second reference year shall contain a raw estimate of the proportions of the total quantity of substances in each major group listed in Annex III contained in plant protection products placed on the market for agricultural , horticultural and non-agricultural use , in particular in transport, communal green spaces and for private use .
Tilastojen on katettava kasvinsuojeluaineiden käyttö maataloudessa ja puutarhaviljelmillä ja ammattimainen käyttö muualla kuin maataloudessa kaikissa jäsenvaltioissa.
Statistics shall cover the agricultural , horticultural and professional non-agricultural use of plant protection products in each Member State.
Liite II, 6 jakso, 5 luetelmakohta (uusi)
Annex II, section 6, indent 5a (new)
– esitetään maatiloille ja puutarhoille tietojen keruusta aiheutuvaksi arvioitu keskimääräinen rasite sekä mahdolliset tavat sen vähentämiseksi.
- the estimated average costs entailed by data collection for agricultural and horticultural holdings and any ways of reducing these costs.
eurooppalaisesta tutkimusalueesta: uudet näköalat
on the European Research Area: New Perspectives
sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnaN LAUSUNTO...................20
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 19
aluekehitysvaliokunnaN LAUSUNTO ....................................................................24
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................23
VALIOKUNNAN LOPULLISEN ÄÄNESTYKSEN TULOS.................................................28
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................27
eurooppalaisesta tutkimusalueesta: uudet näköalat ( 2007/2187(INI) )
on the European Research Area: New Perspectives ( 2007/2187(INI) )
– ottaa huomioon komission 4. huhtikuuta 2007 päivätyn vihreän kirjan "Eurooppalainen tutkimusalue: uudet näköalat" ( KOM(2007)0161 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 4 April 2007 entitled The European Research Area: New Perspectives ( COM(2007)0161 ),
– ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ( SEC(2007)0412 ), joka liittyi edellä mainittuun komission vihreään kirjaan,
– having regard to the Commission staff working document ( SEC(2007)0412 ) accompanying the abovementioned Commission Green Paper,
– ottaa huomioon 18. joulukuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1982/2006/EY Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013)
– having regard to Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007-2013)
EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1. ,
OJ L 412, 30.12.2006, p.1.
EUVL L 54, 22.2.2007, s. 91. ,
OJ L 54, 22.2.2007, p.
Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2007)0212 . ;
Texts adopted : P6_TA(2007)0212 . ,
– ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan ja aluekehitysvaliokunnan lausunnot ( A6‑0005/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Regional Development ( A6‑0005/2008 ),
A. ottaa huomioon, että 23. ja 24. maaliskuuta 2000 Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kannatti eurooppalaisen tutkimusalueen luomistavoitetta,
A. whereas the European Council of 23 and 24 March 2000, held in Lisbon, endorsed the objective of creating a European Research Area (ERA),
B. ottaa huomioon, että Barcelonassa 15. ja 16. maaliskuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi, että tutkimus- ja kehittämistoimintaan osoitettuja kokonaismenoja lisättäisiin kolmeen prosenttiin unionin BKT:sta vuoteen 2010 mennessä (kaksi kolmasosaa yksityiseltä sektorilta),
B. whereas the European Council of 15 and 16 March 2002, held in Barcelona, agreed on a target of increasing total R&D expenditure to 3% of the Union's GDP by 2010 (two-thirds of which should come from the private sector),
C. katsoo, että seitsemännen puiteohjelman on tarkoitus tukea eurooppalaisen tutkimusalueen luomista,
C. whereas FP7 is designed to support the creation of the ERA,
D. katsoo, että eurooppalaisen tutkimusalueen luomista olisi tuettava eurooppalaisen korkeakoulualueen ja eurooppalaisen innovaatioalueen perustamisella täydentäen tällä tavoin ns. osaamisen kolmion kolme sivua,
D. whereas the creation of the ERA should be accompanied by the establishment of the European Area of Higher Education and the European Innovation Area, thus completing the three sides of the so-called knowledge triangle,
E. katsoo, että eurooppalainen tutkimusalue sisältää kolme keskeistä näkökohtaa: tutkimuksen sisämarkkinat, joilla tutkijat, teknologia ja tieto voivat liikkua vapaasti, kansallisten ja alueellisten tutkimustoimien, -ohjelmien ja -politiikan tehokas koordinointi EU:n tasolla sekä EU:n tasolla toteutettavat ja rahoitettavat aloitteet,
E. whereas the ERA encompasses three main aspects: an internal market for research, where researchers, technology and knowledge can freely circulate, effective coordination at EU level of national and regional research activities, programmes and policies and initiatives implemented and funded at EU level,
F. toteaa, että tarvitaan entistä suurempia ponnistuksia, erityisesti koordinointia koskevia ponnistuksia, liittyen EU:n tutkimuksen kaikkiin osa-alueisiin, kuten ihmisiin, infrastruktuuriin, organisaatioihin, rahoitukseen, tietojen jakamiseen ja maailmanlaajuiseen yhteistyöhön, jotta voidaan välttää EU:n tutkimuksen pirstoutuminen ja toteuttaa asiaa koskeva EU:n potentiaali,
F. whereas greater efforts, particularly as regards coordination, are needed in all dimensions of EU research: people, infrastructure, organisations, funding, knowledge sharing and global cooperation, in order to overcome the fragmentation of research in the EU and realise the EU's potential therein,
G. katsoo, että työmahdollisuudet ja työolot eivät kannusta nuoria miehiä ja naisia ryhtymään tutkimusalalle, mikä tarkoittaa, että arvokkaita inhimillisiä voimavaroja joutuu hukkaan,
G. whereas job opportunities and working conditions are not such as to encourage young men and women to enter the research sector, which means that valuable human resources are going to waste,
H. ottaa huomioon, että tutkimuksen ja kehittämisen rahoittaminen EU:ssa on edelleen huomattavasti jäljessä Lissabonin tavoitteeksi asetetusta kolmesta prosentista BKT:sta,
H. whereas R&D funding in the EU is still far behind the Lisbon objective of 3% of GDP,
I. katsoo, että on otettava kattavampi näkökulma eurooppalaisen tutkimusalueen luomiseen siten, että mukaan otetaan kaikki asiaan liittyvät sidosryhmät,
I. whereas a broader view of the creation of the ERA is needed, involving all relevant stakeholders,
J. ottaa huomioon, että naiset ovat edelleen aliedustettuina tieteen ja tekniikan useimmilla aloilla ja johtotehtävissä,
J. whereas women are still unrepresented in most areas of science and engineering and in management posts,
K. ottaa huomioon, että yksityisen sektorin osallistuminen tutkimukseen ja kehittämiseen on heikompaa Euroopan unionissa kuin sen suorien kilpailijoiden keskuudessa,
K. whereas the EU's private sector R&D contribution is lagging behind that of its direct competitors,
5. korostaa, että on luotava ja otettava käyttöön yhteinen eurooppalainen urapolku tieteen alalla ja otettava käyttöön yhdennetty tietojärjestelmä tiedealan avoimista työpaikoista ja koulutussopimuksista Euroopassa, ja katsoo, että on olennaista luoda yhtenäiset työmarkkinat tutkijoille;
Stresses the need to establish and introduce a single European career path in the field of research and to introduce an integrated information system on job vacancies and training contracts in the research sector in Europe; believes that it is essential to create a single labour market for research workers;
15. katsoo, että nuorten sukupolvien vähentynyt kiinnostus hakeutua tiede- ja teknologiakoulutukseen on yhteydessä yhteistyön puutteeseen yksityisten ja akateemisten osapuolten välillä; kehottaa siksi jäsenvaltioita ja komissiota lisäämään ponnisteluja yhteistyöpuitteiden edistämiseksi kyseisen kahden sektorin välillä;
Believes that the fact that the younger generation is less interested in pursuing an education in science and technology is closely linked to the lack of cooperation between the private sector and the academic sphere; calls, therefore, on the Member States and the Commission to increase their efforts to promote frameworks for collaboration between these two sectors;
19. katsoo, että tutkijoiden sosiaalisia oloja olisi parannettava antamalla heidän kumppaneilleen työllistymismahdollisuuksia ja tukemalla heitä lastenhoitopaikkojen tai koulujen etsimisessä heidän lapsiaan varten;
Considers that social conditions for researchers should be improved by creating employment opportunities for the partners of researchers and the provision of support in their search for care facilities or schooling for their children;
20. pitää myönteisenä edistystä, jota on saavutettu Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) etenemissuunnitelman hyväksymisen avulla; katsoo kuitenkin, että mukaan olisi otettava jäsenvaltioiden parhaillaan kehittämiä uusia mahdollisuuksia ja infrastruktuureja ESFRIn määrittämien infrastruktuurien ohella;
Welcomes the progress made in developing research infrastructures with the adoption of the European Strategy Forum for Research Infrastructures (ESFRI) roadmap; nevertheless believes that provision should be made to include new facilities and infrastructures currently being developed by Member States alongside the infrastructures identified by the ESFRI;
22. korostaa tutkimuslaitosten asemaa ja merkitystä Euroopan tutkimuskentässä yhdessä korkeakoulujen ja tutkimusta rahoittavien tahojen kanssa; kehottaa komissiota luomaan yhteistyötä kansallisten elinten, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten kanssa Euroopassa yhdessä alueellisten viranomaisten kanssa ennen kuin laaditaan yhteinen toiminta- ja täytäntöönpanosuunnitelma;
Emphasises the role and importance of the Research Performing Organisations (RPOs) in the European research landscape, alongside the universities and the research funding agencies; calls on the Commission to establish a degree of collaboration with national agencies, universities and RPOs in Europe, in association with regional authorities, before agreeing a common policy and implementation plan;
28. tunnustaa eurooppalaisen tutkimusalueen alueellisen ulottuvuuden merkityksen ja katsoo, että alueellisten keskittymien kehittäminen on tärkeä keino saavuttaa ns. kriittistä massaa, tuoda yhteen korkeakouluja, tutkimusinstituutteja ja teollisuutta sekä luoda eurooppalaisia osaamiskeskuksia; katsoo, että "Tutkijapotentiaalin lisääminen" ja "Tietämyksen alueet" ‑ohjelmat sekä rakennerahastot, jotka edistävät alueiden tutkimus- ja innovaatiopotentiaalia, pitäisi nähdä keskeisenä kontribuutiona seitsemännen puiteohjelman tavoitteisiin;
Acknowledges the importance of the ERA’s regional dimension and considers that the development of regional clusters is an important means of achieving critical mass, bringing together universities, research institutions and industry, and creating European centres of excellence; believes that the 'Research Potential' and 'Regions of knowledge' programmes and the Structural Funds promoting the research and innovation potential of the regions should be seen as a key contribution to the objectives of FP7;
Tiedon jakaminen
Sharing knowledge
41. uskoo, että kun YTK:ten toimintaa tuetaan ja edistetään uuden hankkeen avulla ja keskitytään optimoimaan niiden rakenteen tuomat hyödyt, ne voisivat edistää ns. eurooppalaisia mahdollisuuksia nuorten tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen alalla;
Believes that, with a renewed mission supporting and encouraging their activities and focused on optimising the benefits to be derived from their structures, the JRCs could also promote ‘truly European opportunities’ in the field of training and mobility of young researchers;
Tutkimusohjelmien ja prioriteettien optimointi
Optimising research programmes and priorities
Avautuminen maailmalle: tieteen ja teknologian alan kansainvälinen yhteistyö
Opening up to the world: international cooperation in S&T
Tutkimus, yhteiskunta ja taloudellinen kasvu
Research, society and economic growth
Tieteen ja teknologian rooliin yhteiskunnassa on vaikuttanut merkittävästi näkemys, jonka mukaan tutkimus ja kehittäminen on pääasiassa taloudellisen kilpailun väline: tutkimus on arvokasta vain, jos se voi edistää innovointia.
The role of science and technology in the society has been strongly influenced by the view that sees Research and Development (R&D) mainly as an instrument of economic competition: research is worthwhile only if able to promote innovation.
Tällainen näkemys johtaa sovellettujen tieteiden suosimiseen perustutkimuksen asemesta ja uusien teknologioiden kehittämiseen uusien tieteellisten teorioiden luomisen sijaan sekä lyhyen aikavälin perspektiiviin pitkäaikaisen sitoutumisen asemesta.
This analysis leads to favour applied research rather than basic investigation, the development of new technologies rather than the discovery of new scientific theories, a short term perspective instead of a long period commitment.
Keskustelu on keskittynyt lähes täysin tutkimuksen ja kehittämisen taloudelliseen arvoon, ja entistä enemmän huomiota on kiinnitetty immateriaalioikeuksia suojaaviin välineisiin.
The debate has been focused almost entirely on the economic value of R&D, more and more attention has been paid to instruments to protect Intellectual Property Rights (IPR’s).
Viime vuosina on tapahtunut merkittäviä immateriaalioikeuksia koskevia muutoksia: suojatun tiedon alueita on laajennettu ja patenttien haltijoille on myönnetty entistä enemmän oikeuksia.
In recent years, deep changes took place regarding the system of IPR’s: widening areas of protected knowledge and granting a broader range of rights to patent holders.
Patentoitavia kohteita on laajennettu tietokoneohjelmiin ja tietokantoihin (genetiikan ja geofysiikan alalla) ja tätä on laajennettu koskemaan myös perustiedettä (kuten matematiikkaa ja biologiaa).
Patentable topics has been widened including software and databases (those related to genetics and geophysics) and even basic science has been involved (like mathematics and biology).
Asiasta on kuitenkin kaksi erilaista käsitystä.
But two divergent positions exist on the matter.
Toisaalta tarkoitus on taata sijoittajien kannustimet: jos tekijän saamaa taloudellista hyötyä ei suojata, vaarana on innovoinnin hidastuminen.
On one side, it is due to guarantee incentives to inventors: if the economic return for the author is not protected, there is a risk of slowing down innovation.
Toisaalta immateriaalioikeuksien laajentaminen voi luoda ei-toivottuja esteitä tiedon levittämiselle, joka on innovoinnin kulmakivi.
On the other side, broadening IPR´s can create undesired obstacles to the spread of knowledge, the very basic ingredient for innovation.
Patenttien liiallinen laajentaminen voisi aiheuttaa vääristymän resursseissa, jotka varataan tekniseen innovointiin, jolloin investoinnit suunnataan suuremman yksityisen voiton tuoville alueille koko yhteiskuntaa enemmän hyödyttävien alueiden asemesta
An excessive extension of patents could generate a distortion of resources allocated for technical innovation, investments that are routed towards areas with bigger private return rather than on those with greater interest for the whole society
Esittelijä pitää tärkeänä, että palataan tieteellisen tutkimuksen päätehtävään, joka on uuden tiedon luominen
The rapporteur believes that it is important to go back to the main mission of scientific research: the creation of new knowledge
On arvioitava uudestaan laajalle levinnyttä käsitystä, jonka mukaan tutkimuksen ja kehittämisen ja toisaalta innovoinnin välillä on lineaarinen yhteys.
It is necessary to re-evaluate a diffused preconception that sees a linear relationship between R&D and innovation.
Vastaavuuksia kieltämättä onkin, mutta ne ovat monimutkaisempia ja ne liittyvät mahdollisesti selvästi tieteen ulkopuolisiin alueisiin.
Indeed, correlations do exist but they involve higher levels of complexity and potentially have to do with areas well outside the realm of science.
Siksi käsitystä tutkimuksesta eräänlaisena "yleislääkkeenä" taloudellisten ja yhteiskunnallisten ongelmien poistamiseen on korjattava.
Therefore, the perception of research as a sort of "panacea" to solve economic and social problems needs to be corrected.
Toisaalta ei voida kuvitella, että tutkimus ja kehittäminen jätettäisiin vain "norsunluutornissaan" työskenteleville tieteenharjoittajille.
On the other hand, we cannot imagine leaving R&D only in the hands of scientists working in their "ivory tower".
Vaikka tutkimus ja kehittäminen ei tuokaan suoraan näkyvää ja välitöntä taloudellista hyötyä, se on perustekijä luotaessa Eurooppaan tietoon perustuvaa yhteiskuntaa .
Although it does not directly address visible and immediate economic dividends, R&D is a fundamental factor for the creation of the knowledge based society in Europe.
On vakuuttavia todisteita siitä, että julkisesti rahoitettavat tutkimukset tuovat merkittävää yhteiskunnallista hyötyä.
There is convincing evidence that public-funded research produces considerable social benefits.
Nämä hyödyt ovat kuitenkin ohuita, heterogeenisiä, vaikeasti määritettäviä ja mitattavia ja etupäässä epäsuoria.
However, these benefits are often thin, heterogeneous, difficult to characterize and to measure, and mainly indirect.
Julkista tutkimusta on pidettävä pikemminkin uusien ideoiden ja menetelmien lähteenä ja etenkin keinona, jonka avulla ihmisiä koulutetaan ratkaisemaan monimutkaisia kysymyksiä.
Public research must be considered more like a source of new ideas, methods and, above all, as a mean to train people to solve complex problems.
Valitettavasti ei ole olemassa yksinkertaisia malleja, joiden avulla voitaisiin kuvata, minkä luonteista hyötyä julkisesti rahoitettavalla tutkimuksella saadaan, ja on vieläkin vaikeampaa määrittää varojen määrää sekä alueita, joihin investoidaan, myös koska eri maiden ja alojen välillä on huomattavia eroja.
Unfortunately there are no simple models to describe the nature of the benefits stemming from public funded research and it is even more difficult to establish the amount of resources and the areas on which to invest, also because there are considerable differences among countries and fields.
Saatavissa oleva kirjallisuus osoittaa, että tutkimuksen rahoittamista, kuten monia muitakin julkisesti rahoitettavia aloja (esim. turvallisuus ja puolustus ), ei ole helppo perustella vain viittaamalla "mitattavissa olevaan taloudelliseen hyötyyn" .
The literature available indicates that the financing of research, like many other public funded fields (such as security and defence ), is not easy to justify only in terms of " measurable economic benefits ”.
Tutkimuksen hallinnon tarve
The need for research governance
Se korostaa keskeistä roolia, joka siirtymisellä tietoon perustuvaan talouteen on turvattaessa kestävä kasvu, uusia ja entistä parempia työpaikkoja sekä entistä suurempi yhteiskunnallinen yhteenkuuluvuus.
EU governments have set the ambitious Lisbon agenda, which emphasises the key role of the transition to the knowledge-based economy in securing sustainable growth, more and better jobs and greater social cohesion.
Tällainen kunnianhimo ja näkemys tulevaisuudesta ovat keskeisellä sijalla, jos unionin politiikalla on tarkoitus vastata yhteiskunnan suurimpiin ongelmiin.
Such ambitions and such a vision of the future are vital if policy in Europe has to reflect major societal concerns.
Tutkimuksen ja kehittämisen osuus tässä prosessissa rajoittuu kuitenkin, jos ei käsitellä asianmukaisesti monia keskeisistä tekijöistä, jotka tällä hetkellä estävät unionia saavuttamasta täyttä tieteeseen ja teknologiaan liittyvää potentiaaliaan.
However, the part that R&D can play in this process will be constrained if a number of key factors, which currently prevent Europe from achieving its full S&T potential, are not adequately addressed.
Esittelijä katsoo, että unionin innovatiivinen suorituskyky ja näin muodon sen kasvupotentiaali riippuu tiedon tuotannon ja sen jakelun "tasapainoisen järjestelmän" kehittämisestä.
The rapporteur believes that the innovative performance of Europe, and thus its growth potential, depends upon the development of a “ balanced system " of knowledge production and distribution.
Komission ja jäsenvaltioiden tehtävänä on sen jälkeen investoida inhimilliseen pääomaan, tehostaa suhteita ja optimoida tiedon kulkureittejä.
The role of the Commission and MS’s then is to invest in human capital, intensify relationships, and optimise the flows of knowledge.
Unionin on etsittävä vaihtoehtoisia kriteerejä poliittisten välineiden tehokkuuden arviointiin etenkin tarkastelemalla julkisen tuen katalysoivia vaikutuksia, joihin viitataan myös "toimintatapojen muutokseen kohdistuvina vaikutuksina"
Europe has to search for alternative criteria to measure the effectiveness of policy instruments, especially looking at the catalyst effects of public support, also referred to as “ behavioural additionality ”
Yksi tekijöistä, jotka johtavat unionin heikkouteen tieteen ja teknologian alalla, on se, ettei tutkimuksen ja kehittämiseen investoida riittävästi
A factor contributing to Europe's weakness in Science and Technology is the lack of sufficient investment in R&D
Jos unioni haluaa selviytyä kiperistä taloudellisista, yhteiskunnallisista ja ympäristöön liittyvistä haasteista, joita se kohtaa 2000-luvun alussa, sen on käytettävä entistä enemmän varoja tutkimukseen.
If Europe wants to tackle the tough economic, social and environmental challenges it faces at the beginning of the twenty-first century, it will need to spend more on research.
Lissabonin Eurooppa-neuvostossa vuonna 2000 otetut askeleet olivat seurausta huolesta, joka koskee unionin liian vähäisiä investointeja tietoon perustuvaan talouteen, ja niitä vahvistettiin edelleen Barcelonan huippukokouksessa vuonna 2002, jolloin EU asetti tavoitteeksi 3 prosentin tutkimus- ja kehittämisintensiteetin saavuttamisen vuoteen 2010 mennessä.
The steps taken at the Lisbon European Council in 2000 were a reaction to these concerns about Europe's underinvestment in the knowledge economy, and this was further reinforced at the Barcelona summit in 2002, where the EU set itself the objective of reaching an R&D intensity of 3 per cent by 2010.
Tutkimuksen ja kehittämisen varojen kasvu vuoden 2000 jälkeen on kuitenkin ollut riittämätöntä tähän tavoitteeseen pääsemiseksi
However, the growth in its R&D spending since 2000 has been insufficient to achieve this target