natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mietinnön toinen suositus koskee yhdistysten, säätiöiden ja keskinäisten yhtiöiden eurooppalaisten sääntöjen täytäntöönpanoa.
The report’s second recommendation concerns the establishment of European statutes for associations, foundations and mutual societies.
Vaikka osuus- ja yhteisötalouden yrityksiä pidetään usein samanlaisina kuin pääomayrityksiä, niillä ei ole oikeudellisia välineitä yleiseurooppalaisella tasolla toimimista varten ja ne joutuvat kohtaamaan epäoikeudenmukaista kilpailua.
While social economy enterprises are often regarded as being on a par with capital enterprises, they are handicapped by a lack of legal instruments to act at pan-European level and consequently have to face unfair competition.
Eurooppalaisten perussääntöjen ansiosta näiden yritysmuotojen näkyvyyden puute voitaisiin korjata eurooppalaisia ja kansainvälisiä säädöstekstejä täytäntöön pantaessa.
European statutes would deal with the lack of visibility of these forms of enterprise when drafting European and international legislation.
Mietinnön kolmas suositus on siis osuus- ja yhteisötaloutta ja sen luomia työpaikkoja koskevien tilastollisten toimien laajentaminen ja osuus- ja yhteisötalouden kansallisten kokemusten moninaisuuden ymmärtämisen edistämisen.
A third recommendation of the rapport is to step up statistical efforts concerning the social economy and the employment it generates, and to improve understanding of the wide range of national experience with the social economy.
Näitä toimia voitaisiin tukea perustamalla osuus- ja yhteisötalouden yritysten tilastorekisteri jokaiseen Euroopan unionin jäsenvaltioon, vakiinnuttamalla osuus- ja yhteisötalouden yritysten satelliittitili institutionaalisen sektorin ja toimialan mukaan jokaiseen jäsenvaltioon ja mahdollistamalla näiden tietojen käyttöönotto Euroopan tilastojärjestelmässä Eurostatissa.
Such efforts could be supported by creating a statistical register of social economy companies in each EU Member State, establishing satellite accounts for social economy enterprises by institutional sector and branch of activity in each Member State and enabling such data to be input into the Eurostat system of European statistics.
Jo laadittuun kriteereihin perustuvaan menetelmään kuuluu niiden kriteerien ohjeellisen luettelon vahvistaminen, joiden perusteella tarkistetaan, täytetäänkö kriteerit asianomaisessa toimenpiteessä tai organisaatiossa, ja sen avulla voidaan myös vakiinnuttaa uudestaan tietty puolueettomuus osuus- ja yhteisötalouden toimijoiden ja perinteisten toimijoiden välillä.
The ‘indicator-bundling’ method that has been devised consists in drawing up an indicative list of criteria which are verified for their fulfilment by the operation or organisation concerned, thus enabling some degree of objectivity to be restored between social economy operators and ‘traditional’ operators.
Osuus- ja yhteisötalous ja sosiaalinen vuoropuhelu
The social economy and social dialogue
Osuus- ja yhteisötalouden tunnustaminen erityisenä kumppanina Euroopan tasoisessa sosiaalisessa vuoropuhelussa on hyvin suuri haaste.
Recognition of the social economy as a specific partner in the social dialogue at European level is a considerable challenge.
Osuus- ja yhteisötalous erottuu päivä päivältä enemmän merkittävänä taloudellisena ja yhteiskunnallisena toimijana.
The social economy is every day becoming more conspicuous as a major actor on the economic and social scene.
Osuus- ja yhteisötalouden osapuolten nimenomainen tunnustaminen useiden alojen eurooppalaisessa yhteiskunnallisessa vuoropuhelussa on siis tämän mietinnön neljännen suosituksen tavoitteena.
Express recognition of the components of the social economy in the European intersectoral social dialogue is thus the aim of this report’s fourth recommendation.
Osuus- ja yhteisötalous ja markkinat
The social economy and markets
Osuus- ja yhteisötalouteen kuuluvien yritysten ja organisaatioiden haasteena on tehokkaiden tuotantoprosessien ja sosiaalisen hyvinvoinnin tavoitteiden liittäminen niiden toimiin.
The various enterprises and organisations making up the social economy are facing the challenge of integrating effective manufacturing processes and the aims of social well-being in their activities.
Osuus- ja yhteisötalouden toimijoita on kannustettava perustamaan strategioita, jotka ovat uusien ja entistä kilpailukykyisempien markkinoiden vaatimusten mukaisia, ja niiden on voitava lujittaa jäsentensä hyvinvoinnin tunnustamiseen, yleisen edun tarpeisiin vastaamiseen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen tähtäävää tehtäväänsä.
The social economy’s actors must be encouraged to put in place strategies that comply with the new demands of the markets that are increasingly competitive and enable them to strengthen their task of recognising their members’ well-being, responding to the needs of the general interest and strengthening social cohesion.
Näistä kilpailukykyisistä strategioista yritysverkostojen ja yritysten yhteenliittymien toteuttamisen olisi oltava merkittävässä asemassa, samoin yritysten erityisten rahoitusvälineiden tutkimisen, tuotteita ja menetelmiä koskevan innovaation tai osuus- ja yhteisötalouden tuntemusta edistävien koulutus- ja kehityspolitiikkojen kannustamisen.
Among those competitive strategies the implementation of business networks and alliances must take an important place, as must the search for particular ways of funding businesses innovation in goods and services or the stimulation of training policies and the development of social economy skills.
Kokemusten vaihto paikallisella, kansallisella ja eurooppalaisella tasolla
Exchanging exp e rience at local, national and European level
Osuus- ja yhteisötalous kuuluu entistä enemmän paikalliseen ja alueelliseen dynamiikkaan.
The social economy more often than not forms part of a local and regional dynamic.
Useat kaikkein innovatiivisimmista organisaatioista ovat pienikokoisia ja ne toimivat paikallisella tasolla.
Many of the most innovative organisations are small in scale and operate at local level.
On siis olemassa vaara, että niiden kokemuksia voidaan jakaa vain vaivoin tai hitaasti.
There is thus a risk that their experience can only be shared with difficulty and slowly.
Sen vuoksi on tärkeää, että kokemusten vaihtoa tuetaan riittävällä kansallisen ja Euroopan tason rahoitustuella ja toimia sovitetaan yhteen sellaisten sosioekonomisten innovointirahastojen perustamiseksi, joilla voidaan tukea innovatiivisimpia osuus- ja yhteisötalouden hankkeita.
For this reason it is important that national and European levels should use appropriate forms of finance to stimulate the exchange of experience and coordinate their efforts to set up a socio-economic innovation fund that could support the most innovative social economy projects.
Osuus- ja yhteisötalous ja Euroopan sosiaalimalli
The social economy and the European social model
Jäsenvaltioiden ja Euroopan komission on tehtävä enemmän konkreettisia sitoumuksia, jotta osuus ja yhteisötalous ei olisi vain tehokas väline erityisten julkista politiikkaa koskevien tavoitteiden saavuttamisessa.
The Member States and the European Commission should make a more specific commitment to ensure that the social economy is not just an effective instrument for achieving the specific objectives of public policy.
Osuus- ja yhteisötalous on myös tavoite sinänsä, joka on välttämätön Euroopan sosiaalimalliin liittyvien arvojen lujittamiseksi.
The social economy is also an end in itself, indispensable for consolidating the values associated with the European social model.
Osuus- ja yhteisötalouden etujärjestöt on siis sallittava ja niitä on kannustettava tekemään osuus- ja yhteisötaloutta koskevia ehdotuksia.
The organisations that are representative of the social economy should therefore be authorised and encouraged to put forward proposals in the area of social policy.
Tulosten arviointi
Assessment of results
Mietinnön viimeinen suositus koskee Euroopan tasoisen tutkimusohjelman tukemista, jotta tutkittaisiin kaikkia osuus- ja yhteisötalouteen kuuluvia toimia, joita ei voi lukea muiden yksityisen alan tai viranomaisten tarjoamien palvelujen tiliin.
A final recommendation of the report concerns the promotion of a research programme at European level to examine the whole range of activities belonging to the social economy that are not attributable to other services provided by the private sector or public authorities.
On tärkeää, että osuus- ja yhteisöalan elimiä ei arvioida ainoastaan sellaisten epätarkkojen indikaattorien kuin "työntekijöiden lukumäärä" ja "saavutettu omarahoituksen taso" perusteella ja on tärkeää käyttää useaan kriteeriin perustuvaa menetelmää.
It is important not to assess social economy bodies only by means of such crude indicators as ‘number of people employed’ or ‘level of self-financing’, and it is important to use the bundled indicator method.
Osuus- ja yhteisötalouden tuoma kasvava etu perustuu siihen, että perinteisen yksityisen alan ja julkisen alan yrityksillä on rajalliset mahdollisuudet vastata tiettyihin nykyisiin haasteisiin, joita ovat työttömyys, mutta myös yleishyödyllisten palvelujen laatu ja määrä.
The growing interest in the social economy derives from recognition of the limits of the traditional private sector and the public sector in solving some current challenges such as unemployment, but also of the quality and quantity of services of collective interest.
4. korostaa osuus- ja yhteisötalouden merkitystä yleishyödyllisten palvelujen alalla ja kiinnittää huomiota integroitujen julkis-yksityisten verkostojen perustamisen mukanaan tuomaan lisäarvoon, mutta myös välineellistämisen uhkaan, kuten julkishallinnon kustannusten vähentämiseen perustuva ulkoistaminen, vapaaehtoistyön osuus mukaan luettuna;
Stresses the importance of the social economy in relation to services of general interest, and highlights the added value created by setting up private-public integrated networks, but also the risk of their being exploited as a pretext for outsourcing with a view to reducing the costs borne by public authorities, including by having recourse to services provided by the voluntary sector;
7. kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia ja paikallisviranomaisia sekä alan toimijoita edistämään ja tukemaan mahdollista synergiaa palvelujen alalla osuus- ja yhteisötalouden toimijoiden ja käyttäjien välillä lisäämällä osallistumista sekä laajentamalla kuulemista ja yhteisvastuuta;
Calls on Member State governments and local authorities and on operators in the sector to encourage and support the potential synergies which could be generated in the services sector by stakeholders in, and users of, the social economy by broadening the scope of participation, consultation and co-responsibility;
10. pitää keskinäisten yhtiöiden ja yhdistysten eurooppalaisia sääntöjä koskevien ehdotusten poistamista komission esityslistalta vakavana takaiskuna tällaisten osuus- ja yhteisötalouden muotojen kehitykselle, ja kehottaa tästä syystä komissiota tarkistamaan esityslistaansa;
Considers that the removal of the proposals for a European Mutual Society Statute and a European Association Statute from the Commission's agenda has been a serious setback for the development of those forms of European company (SE) in the European Union and therefore urges the Commission to review its agenda;
soveltavasta tutkimuksesta yhteisen kalastuspolitiikan alalla
on applied research relating to the common fisheries policy
– ottaa huomioon 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1982/2006/EY Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013)
– having regard to Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007-2013)
– ottaa huomioon komission 3. syyskuuta 2008 antaman tiedonannon "Eurooppalainen strategia merien ja merenkulkualan tutkimusta varten: johdonmukaiset puitteet eurooppalaisella tutkimusalueella harjoitettavalle tutkimukselle merien kestävän käytön tukemiseksi" ( KOM(2008)0534 ) ("strategia merien ja merenkulkualan tutkimusta varten"),
– having regard to the Communication from the Commission of 3 September 2008 entitled 'A European Strategy for Marine and Maritime Research: A coherent European Research Area framework in support of a sustainable use of oceans and seas' ( COM(2008)0534 ) ('the marine and maritime research strategy’),
– ottaa huomioon komission 19. syyskuuta 2002 antaman tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille "Yhteisön vesiviljelyalan kestävää kehittämistä koskeva strategia" ( KOM(2002)0511 ),
– having regard to the Communication from the Commission of 19 September 2002 on a strategy for the sustainable development of European aquaculture ( COM(2002)0511 ),
– ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2006 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013
– having regard to its resolution of 15 June 2006 on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council concerning the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013)
– ottaa huomioon 20. toukokuuta 2008 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin yhdennetystä meripolitiikasta
– having regard to its resolution of 20 May 2008 on an integrated maritime policy for the European Union
– ottaa huomioon yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17. kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (meristrategiadirektiivi)
– having regard to Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (Marine Strategy Framework Directive)
– ottaa huomioon kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista yhteisön puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta 25. helmikuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008
– having regard to Council Regulation (EC) No 199/2008 of 25 February 2008 concerning the establishment of a Community framework for the collection, management and use of data in the fisheries sector and support for scientific advice regarding the common fisheries policy
– ottaa huomioon Johannesburgissa (Etelä-Afrikka) 26. elokuuta–4. syyskuuta 2002 pidetyn kestävän kehityksen huippukokouksen loppuraportin
– having regard to the report of the world summit on sustainable development held in Johannesburg (South Africa) from 26 August to 4 September 2002
– ottaa huomioon koko Eurooppaa edustavien eurooppalaisten merien ja merenkulkualan tutkimuslaitosten, tutkijayhteisöjen ja useiden tutkijoiden EurOCEAN-konferenssissa 22. kesäkuuta 2007 hyväksymän Aberdeenin julistuksen,
– having regard to the Aberdeen Declaration adopted on 22 June 2007 at the EurOCEAN conference by European marine and maritime research organisations, scientific networks and a large number of scientists from across Europe,
– ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön ( A6-0016/2009 ),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6‑0016/2009 ),
A. ottaa huomioon, että komissio on neljännestä puiteohjelmasta alkaen pyrkinyt kannustamaan eurooppalaista kalastuksen ja vesiviljelyn tutkimusta yhteisen kalastuspolitiikan tukemiseksi,
A. whereas the Commission has sought to stimulate European research on fisheries and aquaculture since the 4th Framework Programme in order to support the common fisheries policy (CFP),
B. ottaa huomioon, että seitsemännessä puiteohjelmassa kaikki kalastuksen ja vesiviljelyn tutkimus sisältyy maatalouden tutkimusta koskevaan laajaan kokonaisuuteen (aihealue 2), kun taas meritieteet ja rannikkoalueiden hoito ovat riippuvaisia ympäristötieteistä,
B. whereas in the 7th Framework Programme, all research on fisheries and aquaculture is incorporated in the wider context of research on agriculture (thematic area 2), whilst marine sciences and the management of coastal zones come under environmental science,
C. katsoo, että Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) laatimissa vastuullisen kalastuksen toimintasäännöissä sekä sopimuksessa hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta korostetaan, että on tarpeen kehittää tutkimusta ja tietojen keruuta alaa koskevien tieteellisten tietojen parantamiseksi,
C. whereas the code of conduct for responsible fishing of the United Nations Food and Agriculture Organisation (FAO) and the agreement for the implementation of the provisions of the United Nations Convention on the Law of the Sea relating to the conservation and management of fish stocks that move both within and outside exclusive economic zones (straddling stocks) and of highly migratory fish stocks both stress the need to develop research activities and the collection of data in order to improve scientific knowledge in the sector,
D. katsoo, että yhteinen kalastuspolitiikka kuuluu niihin yhteisön politiikan aloihin, jotka ovat kaikkein riippuvaisimpia tieteellisestä tutkimuksesta, ja että tämän politiikan puitteissa toteutettujen toimenpiteiden uskottavuus edellyttää korkeatasoisia tieteellisiä tietoja,
D. whereas the CFP is among the Community policies most dependent on scientific research and the credibility of the measures adopted under the CFP rests on high-quality scientific opinions,
E. ottaa huomioon, että yhteinen kalastuspolitiikka pohjautuu hyvän hallintotavan periaatteisiin, joiden mukaan päätöksenteon on perustuttava moitteettomille tieteellisille lausunnoille ja tuotettava oikea-aikaisia tuloksia,
E. whereas the CFP is founded on principles of good governance, which require that the decision-making process should be based on serious scientific opinions and should produce timely results,
F. katsoo, että kiintiöt on asetettava ja kestävä enimmäistuotto on määriteltävä tieteellisten tietojen pohjalta,
F. whereas scientific data must be taken as the basis for setting quotas and the Maximum Sustainable Yield (MSY),
G. ottaa huomioon, että kalastajien ja tutkijoiden arviot meren ja kalakantojen tilasta poikkeavat usein toisistaan,
G. whereas fishermen and scientists often disagree in their estimates of the state of the sea and fish stocks,
H. ottaa huomioon, että strategiassa merien ja merenkulkualan tutkimusta varten todetaan, että on tärkeää jatkaa toimia merentutkimuksen ja merenkulkualan tutkimuksen eri osa-alueilla, mutta siinä myös keskitytään parantamaan vuorovaikutusta merentutkimuksen ja merenkulkualan tutkimuksen välillä sen sijaan, että siinä keskityttäisiin jo vakiintuneisiin tutkimusaloihin,
H. whereas the marine and maritime research strategy, while recognising the importance of continuing efforts in the various marine and maritime disciplines, focuses on improving interactions between marine research and maritime research rather than targeting research sectors that are already well established,
I. katsoo, että syrjäisimmillä alueilla olevat osaamiskeskukset ovat etuoikeutettuja Euroopan meriympäristön seurantakeskuksia merentutkimusta koskevan uuden strategian puitteissa,
I. whereas the centres of research excellence existing in the outlying regions are especially useful means of observing the marine landscape for Europe, in the context of the new strategy for marine research,
1. katsoo, että tutkimuspolitiikassa on tarpeen kiinnittää entistä enemmän huomiota kalastuksen ja vesiviljelyn erityisongelmiin, koska tällä alalla on unionissa taloudellista, sosiaalista ja poliittista merkitystä;
Is convinced that it is necessary, in the policies pursued with regard to research, to pay greater attention to the specific problems of fisheries and aquaculture in view of the sector's economic, social and political importance in the EU;
8. katsoo, että kalastusta ja vesiviljelyä koskevien erityisten toimintalinjojen puuttuminen seitsemännestä puiteohjelmasta tarkoittaa, ettei näillä aloilla valmistella riittävää määrää tutkimushankkeita, ja että se siten heikentää valittujen hankkeiden kiinnostavuutta ja osuvuutta;
Takes the view that, owing to the absence of specific strands for fisheries and aquaculture in the 7th Framework Programme, there is not enough incentive for a sufficient number of research projects to be drawn up in these areas, which has a detrimental effect on the importance and relevance of the projects selected;
13. toteaa, että kalastajien ja tutkijoiden välillä on lyhyellä aikavälillä ilmeinen eturistiriita, kun taas pitkän aikavälin tavoitteet ovat yhteensopivampia; katsoo, että kestävän kalastuspolitiikan on perustuttava yhteisymmärrykseen meren tilasta; kehottaa komissiota parantamaan kalastajien ja tutkijoiden välistä yhteistyötä;
Notes a clear conflict of interest between fishermen and scientists in the short term, whereas their long-term objectives are more compatible; considers that a consensus about the state of the sea must be the basis for a fisheries policy geared to sustainability; calls on the Commission to promote better cooperation between fishermen and scientists;
17. tukee koulutuspolitiikkaa, jossa nuoria tutkijoita kannustetaan entistä enemmän valitsemaan kalastusta koskeva soveltava tutkimus perustutkimuksen sijasta;
Is in favour of an education policy that provides greater motivation for young scientists to take up applied research in the fisheries sector, rather than basic research;
24. pyytää komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan EU:n talousarviossa saatavilla olevia määrärahoja, erityisesti budjettikohdan 11 07 02 "Tuki kalavarojen hoitoon (tieteellisten lausuntojen parantaminen)" määrärahoja, kalatalousalan tietojen keruuseen;
Calls on the Commission and Member States to allocate the appropriations entered in the EU budget for the collection of data in the fisheries sector, in particular under budget heading 11 07 02: ‘Support for the management of fishery resources (improvement of scientific advice)’;
"Siellä, missä ei ole sovellettavaa tiedettä, ei voi olla soveltavaa tiedettä" Bernardo Houssay, lääketieteen Nobel-palkinnon saaja (1947)
‘Where there is no science to apply, there can be no applied science’ Bernardo Houssay, Nobel Prize for medicine (1947)
Lähes puolet Euroopan unionin väestöstä asuu yhteisön alueella sijaitsevien kahden valtameren ja neljän meren läheisyydessä.
Virtually half the Community population lives in areas close to the two oceans and four seas under European jurisdiction.
Sen lisäksi, että meret ja valtameret ovat elämän lähde, niillä on suuri merkitys ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventäjinä.
These seas and oceans, the source of life, play an important moderating role in the context of climate change.
Tällaisten monimutkaisten ja tuntemattomienkin järjestelmien asianmukainen hallinta on yksi tärkeimmistä haasteistamme.
They are complex systems that are hard to understand, and managing them correctly is one of the main challenges facing us.
Ekosysteemien hoidon ja luonnonvarojen kestävän hyödyntämisen yhteensovittaminen, ihmisen toiminnan eri osa-alueiden meriympäristöön kohdistuvien vaikutusten ehkäiseminen ja valvonta sekä tietämyksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin lisääminen ovat muita haasteita, joita on mahdoton ratkaista ilman Euroopan tiedeyhteisön panosta.
Reconciling the preservation of ecosystems and the sustainable exploitation of resources, preventing and controlling the impact of the various human activities on the marine environment and improving the level of knowledge, technological development and innovation are further challenges that cannot be tackled without the participation of the European scientific community.