natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tulevassa maaseudun kehittämispolitiikassa keskitytään kolmeen avainalueeseen: elintarviketalous , ympäristö sekä maaseudun elinkeinot ja väestö laajemmin käsitettynä.
The future Rural Development policy focuses on three key areas: the agrifood economy, the environment and the broader rural economy and population.
Näitä ovat maa-, metsä- ja elintarviketalouden kilpailukykyä koskeva toimintalinja, ympäristöä ja maankäyttöä koskeva toimintalinja sekä maaseutualueiden elämänlaadun parantamista ja taloudellisen toiminnan monipuolistamista koskeva toimintalinja.
The new generation of rural development strategies and programmes will be built around a competitiveness axis for agriculture, food and forestry, a land management-environment axis and a quality of life/diversification axis in rural areas.
Maaseudun kehittämisessä on vahvistettava ennen kaikkea myös alueellista markkinointia harjoittavien maatilojen ja käsityöläisten kilpailukykyä eikä pelkästään teollista toimintaa.
The first axis of rural development should primarily also increase the competitiveness of farming and craft businesses with regional marketing, not that of industrial businesses.
Liite, 2.4 kohta, 1 alakohta
Annex, point 2.4, paragraph 1
Maaseutualueille on ominaista, että olosuhteet ovat erittäin moninaiset: esimerkiksi syrjäiset maaseutualueet kärsivät väestökadosta ja taantuvat, kun taas kaupunkien lähialueet joutuvat kaupunkikeskusten aiheuttaman yhä suuremman paineen kohteeksi.
Rural areas are characterised by a very large diversity of situations, ranging from remote rural areas suffering from depopulation and decline to peri-urban areas under increasing pressure from urban centres.
Liite, 2.4 kohta, 2 alakohta
Annex, point 2.4, paragraph 2
OECD:n väestötiheyteen perustuvan määritelmän mukaan 25 jäsenvaltion EU:n pinta-alasta on maaseutualuetta 92 prosenttia.
According to the OECD definition, which is based on population density, rural regions represent in the EU-25 92% of the territory.
Lisäksi 19 prosenttia väestöstä asuu maaseutuvoittoisilla alueilla ja 37 prosenttia sellaisilla alueilla, joista huomattava osa on maaseutualuetta.
Furthermore, 19% of the population live in predominantly rural regions and 37% live in significantly rural regions.
Nämä alueet tuottavat 45 prosenttia EU:n bruttoarvonlisästä ja työllistävät 53 prosenttia väestöstä, mutta ovat monilla sosioekonomisilla ja myös rakenteellisilla indikaattoreilla mitattuna jäljessä ei-maaseutualueita.
These regions generate 45% of Gross Value Added (GVA) in the EU-25 and provide 53% of the employment, but tend to lag as regards a number of socio-economic indicators, including Structural Indicators, compared to non-rural areas.
Joillakin maaseutualueilla ongelmana on kaukainen ja syrjäinen sijainti.
Remoteness and peripherality are major problems in some rural regions.
Nämä haittatekijät näyttävät voimistuvan maaseutuvoittoisilla alueilla , vaikka koko EU:n tasolla yleiskuva voi vaihdella suuresti jäsenvaltioittain.
These disad van tages tend to be even more significant in predominantly rural regions , although the general picture at EU level can vary substantially between Member States.
Mahdollisuuksien, kontaktien ja koulutustarjonnan puute ovat erityisesti syrjäisimpien maaseutualueiden naisten ja nuorten ongelma.
Lack of opportunities, contacts and training infrastructure are a particular problem for women and young people in remote rural areas.
Nämä alueet tuottavat 45 prosenttia EU:n bruttoarvonlisästä ja työllistävät 53 prosenttia väestöstä, mutta ovat monilla sosioekonomisilla ja myös rakenteellisilla indikaattoreilla mitattuna jäljessä ei-maaseutualueita.
These regions generate 45% of Gross Value Added (GVA) in the EU-25 and provide 53% of the employment, but tend to lag behind as regards a number of socio-economic indicators, including Structural Indicators, compared to non-rural areas.
Nämä haittatekijät näyttävät voimistuvan maaseutuvoittoisilla alueilla ja syrjäisimmillä alueilla, joissa tiloille on ominaista eristyneisyys, pieni koko ja tuotannon vähäinen erikoistuminen ja joita haittaavat vaikeat ilmasto-olosuhteet.
These disad van tages tend to be even more significant in predominantly rural regions and in the outermost regions, where farms are small, isolated, exposed to severe climate conditions and limited in their range of produce.
EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan mukainen lisäys ja sopii yhteen Lissabonin strategian elvyttämisen kanssa.
Justification This is pursuant to Article 299(2) of the EC Treaty and is in accordance with the relaunch of the Lisbon Strategy.
Liite, 2.4 kohta, 2 alakohta, 6 alaviite
Annex, point 2.4, paragraph 2, footnote 6
OECD:n määritelmä perustuu siihen, miten suuri osa väestöstä asuu jollakin NUTS 3 ‑alueella maaseutumaisissa kunnissa, joissa on alle 150 asukasta/km².
The OECD definition is based on the share of population living in rural communes (i.e. with less than 150 inhabitants per km²) in a given NUTS III region.
Ks. Laajennettu vaikutusten arviointi, SEK(2004) 931.
See Extended Impact Assessment - SEC( 2004) 931.
Tämä on ainoa kansainvälisestä hyväksytty maaseutualueen määritelmä.
This is the only definition of rural areas internationally recognised.
Joissakin tapauksissa määritelmässä ei kuitenkaan oteta täysin huomioon tiheämmin asutettujen maaseutualueiden väestöä erityisesti kaupunkien lähialueilla.
However, in some cases, it does not fully take into account the population living in more densely populated rural areas, particularly in peri -urban zones.
Ks. Laajennettu vaikutusten arviointi, SEK(2004) 931.
See Extended Impact Assessment - SEC(2004) 931.
Joissakin tapauksissa määritelmässä ei kuitenkaan oteta täysin huomioon tiheämmin asutettujen maaseutualueiden väestöä erityisesti kaupunkien lähialueilla.
However, in some cases, it does not fully take into account the population living in more densely populated rural areas, particularly in peri-urban zones.
Näiden suuntaviivojen yhteydessä OECD:n määritelmää käytetään vain tilastollisiin ja kuvaileviin tarkoituksiin.
In the context of these guidelines, the OECD definition is only used for statistical and descriptive purposes.
Kun otetaan huomioon tässä alaviitteessä jo kuvaillut OECD:n määritelmän puutteet, olisi myös todettava, että näiden suuntaviivojen yhteydessä määritelmää olisi käytettävä vain tilastollisiin ja kuvaileviin tarkoituksiin.
Considering the shortcomings of the OECD definition as described already in this footnote, it should be stated as well that it should be used only for statistical and descriptive purposes in the context of these guidelines .
Liite, 2.4 kohta, 3 alakohta
Annex, point 2.4, paragraph 3
Maatalouden osuus BKT:sta on 15 jäsenvaltion EU:ssa 2 prosenttia, uusissa jäsenvaltioissa 3 prosenttia ja Romaniassa ja Bulgariassa yli 10 prosenttia.
In EU-15 agriculture accounts for 2% of GDP, in the new Member States for 3% and more than 10% in Romania and Bulgaria.
Uusissa jäsenvaltioissa maatalous työllistää kolme kertaa (12 %) enemmän ihmisiä kuin vanhoissa jäsenvaltioissa (4 %).
In the new Member states three times as many people work in agriculture (12%) compared to the old member states (4%).
Bulgariassa ja Romaniassa maatalous työllistää huomattavasti suuremman osan väestöstä.
In Bulgaria and Romania agricultural employment levels are considerably higher.
Uusille jäsenvaltioille on ominaista maatalousalan rahoituksen huutava puute ja se, että tulotasoissa on valtavat tuloerot verrattuna EU:n muihin jäsenvaltioihin.
The new Member States are characterised by the significant under funding of the agricultural sector and huge disparities in income levels in comparison with the other EU Member States.
Siksi on sovellettava koheesioperiaatetta myös maaseutualueilla.
The cohesion principle must therefore also be implemented in rural area.
YMP:n toiseen pilariin kuuluvan rahoituksen lisäämisellä voidaan osittain helpottaa taakaa, jota uusien jäsenvaltioiden viljelijöille aiheutuu suorien maksujen järjestelmän asteittaisesta käyttöönottamisesta.
Increased funding under the second pillar of the CAP may partly offset the adverse impact on farmers in the new Member States of the schedule for the full introduction of direct payments.
Maaseudun kehittämistä koskeva uusi lähestymistapa, johon sisältyy muun kuin maatalustoiminnan lisääminen, tarjoaa mahdollisuuden parantaa maaseutuyhteisöjen ja myös viljelijöiden tulotasoa.
The new approach to the development of rural areas, involving an increase in non-agricultural activities, provides an opportunity to improve income levels in rural communities, including among farmers.
Eurostatin tilastot osoittavat, että perinteiset maanviljelysalueet ovat nykyisn yhteisön köyhimpiä alueita.
Eurostat figures show that traditional farming areas are currently the poorest regions of the Community.
Liite, 2.4 kohta, 7 a alakohta (uusi)
Annex, point 2.4, paragraph 7a (new)
Lisäksi on korostettava käsiteollisuuden merkitystä maaseudulla.
The importance of crafts in the countryside must also be stressed.
Liite, 2.4 kohta, 8 alakohta
Annex, point 2.4, paragraph 8
Käynnistäessään uudelleen Lissabonin strategian Eurooppa-neuvosto vahvisti, että Lissabonin strategia on nähtävä laajemmassa kontekstissa, jossa kestävä kehitys vastaa nykypäivän tarpeisiin vaarantamatta tulevien sukupolvien mahdollisuutta vastata omiin tarpeisiinsa.
On the occasion of the relaunch of the Lisbon Strategy, the European Council has reaffirmed that the Lisbon Strategy is to be seen in the wider context of sustainable development, that present needs must be met without compromising the ability of future generations to meet their own needs.
Uudella ohjelmakaudella on ainutkertainen mahdollisuus suunnata uudesta maaseudun kehittämisrahastosta myönnettävää tukea talouskasvun, työllisyyden ja kestävän kehityksen edistämiseksi.
The new programming period provides a unique opportunity to refocus support from the new rural development fund on growth, jobs and sustainability.
Tässä suhteessa se on täysin yhdenmukainen kestävän kehityksen pääperiaatteista annetun julistuksen ja uudistetun Lissabonin toimintaohjelman kanssa, joilla pyritään kohdistamaan varoja siten, että Euroopasta tulee houkuttelevampi paikka sijoittajille ja työntekijöille, että osaaminen ja innovointi lisääntyy kasvun tueksi ja että uusia ja parempia työpaikkoja syntyy.
In this respect, it is fully in line with the Declaration on the Guiding Principles for Sustainable Development and the renewed Lisbon Action Programme which seeks to target resources at making Europe a more attractive place to invest and work, promoting knowledge and innovation for growth and creating more and better jobs.
Maaseutualueet kärsivät siitä, että niiden palvelutaso ja palvelujen laatu ovat kaupunkialueita alhaisemmat.
Rural areas are disadvantaged as they do not have access to the same level and quality of services as are available in urban areas.
Puutteet palveluissa ja varustuksessa, kuten tieverkosto, julkinen liikenne, tietotekniikka jne., jarruttavat halukkaiden ihmisten asettumista asumaan ja työskentelemään maaseutualueille.
This deficit in the provision of services, such as road, public transport, information technology etc. makes it difficult for people wishing to live and work in rural areas to do so.
Liite, 2.4 kohta, 9 alakohta
Annex, point 2.4, paragraph 9
Maaseudun kehittämispolitiikan on autettava maaseutualueita pääsemään näihin tavoitteisiin kaudella 2007–2013.
Rural development policy must help rural areas meet these objectives in the period 2007–2013.
Tämä edellyttää , että maaseutualueiden kilpailukyvyn lisäämiseen, työpaikkojen luomiseen ja innovaatioihin sovelletaan strategisempaa lähestymistapaa ja ohjelmien toteuttamiseen liittyvää hallinnointia parannetaan.
This requires a more strategic approach to competitiveness, job creation and innovation in rural areas and improved governance in the delivery of programmes.
Kun EU:n maaseutualueita autetaan hyödyntämään potentiaaliaan houkuttelevina työskentely- ja asuinpaikkoina, maaseudun kehittämispolitiikalla voidaan osaltaan edistää kestävää kehitystä Euroopan alueella.
By helping the EU’s rural areas to fulfil their potential as attractive places to invest, work and live, rural development policy can play its part in the sustainable development of Europe’s territory.
Maaseudun kehittämispolitiikan on autettava maaseutualueiden ihmisiä käyttämään kykyjään viranomaistason ja kansalaisyhteiskunnan kumppanuuksien puitteissa näihin tavoitteisiin pääsemiseksi kaudella 2007–2013.
Rural development policy must help people in rural areas to make use of their abilities in partnerships between government agencies and civil society in pursuit of these objectives in the period 2007–2013.
Tämä edellyttää unionilta ja jäsenvaltioilta vahvempaa strategista lähestymistapaa kolmen tavoitteen eli koheesion, kilpailukyvyn ja kestävyyden saavuttamiseksi.
This requires a more strategic approach by the EU and the Member States in order to attain the three objectives of cohesion, competitiveness and sustainability.
Näin voidaan luoda maaseudulle työpaikkoja, edistää innovointia ja tehostaa ohjelmien toteutukseen liittyvää hallinnointia.
This will lead to the creation of jobs and innovation and improved governance in the delivery of programmes in rural areas .
Maaseudun kehittämiseen annettavan tuen yhteydessä on tarjottava erityisrahoitusta uusille jäsenvaltioille, jotta voidaan supistaa niiden ja EU:n vanhojen jäsenvaltioiden välistä kuilua.
Support for rural areas should involve, in particular, the provision of essential funding to the new Member States in order to reduce the gap between them and the EU15.
Koheesiotavoite ja paikallisten kumppanuuksien luominen ovat keskeisiä tekijöitä maaseudun kehittämisessä, ja siksi ne on syytä mainta tekstissä.
Cohesion as an objective and the creation of local partnerships as a means are important factors in rural development and must therefore be mentioned in the text.
Liite, 3.1 kohta, Suuntaviiva, 2 alakohta
Annex, point 3
Maaseudun kehittämisasetuksessa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti näissä suuntaviivoissa määritellään yhteisön ensisijaiset tavoitteet, joissa otetaan huomioon Lissabonin ja Göteborgin Eurooppa-neuvostojen päätelmissä esitetyt keskeiset poliittiset tavoitteet.
Within the framework of the objectives established in the Rural Development regulation, these guidelines identify priorities for the Community, aimed at the integration of major policy priorities as spelled out in the conclusions of the Lisbon and Göteborg European Councils.
Kunkin ensisijaisten tavoitteiden ryhmän osalta esitetään avaintoimet.
For each set of priorities, key actions are presented.
Jäsenvaltioiden on näiden strategisten suuntaviivojen perusteella laadittava maaseudun kehittämistä koskevat kansalliset strategiansa, jotka muodostavat viitekehyksen maaseudun kehittämisohjelmien laadintaa varten.
Member States shall prepare their national rural development strategies, constituting the reference framework for the preparation of rural development programmes, on the basis of these strategic guidelines.
Maaseudun kehittämisasetuksessa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti jäljempänä olevissa strategisissa suuntaviivoissa määritellään yhteisön ensisijaiset tavoitteet asetuksen (EY) N:o 1698/2005 9 artiklan mukaisesti.
Within the framework of the objectives established in the Rural Development regulation, the strategic guidelines set out below identify priorities for the Community pursuant to Article 9 of Regulation (EC) No 1698/2005.
Suuntaviivojen tavoitteena on yhdistää Lissabonin , Göteborgin ja Luxemburgin Eurooppa-neuvostojen päätelmissä esitetyt keskeiset poliittiset tavoitteet.
The guidelines are aimed at the integration of major policy priorities as spelled out in the conclusions of the Lisbon , Göteborg and Luxembourg European Councils.
Havainnollisuuden vuoksi kunkin ensisijaisten tavoitteiden ryhmän osalta esitetään avaintoimet.
For each set of priorities, key actions are presented for illustrative purposes .
Kansallisia maaseudun kehittämisohjelmia laatiessaan jäsenvaltiot voivat noudattaa tarvittavaa joustavuutta ja täsmentää yhteisön painopistealueita niiden mukauttamiseksi alueellaan vallitseviin erityisolosuhteisiin.
When drawing up rural development programmes, Member States shall have the necessary flexibility to adapt Community priorities in order to tailor them to the particular conditions prevailing on their territory.
Ne voivat myös tehdä uusia mukautuksia silloin, kun ne perustellaan riittävällä tavalla.
They shall also be able to make readjustments, where sufficiently justified.
Liite, 3.1 kohta, Suuntaviiva, 2 alakohta
Annex, point 3.1, Guideline, paragraph 2
Toimintalinjaan 1 osoitetuilla määrärahoilla on pyrittävä rakentamaan Euroopan elintarviketaloudesta vahva ja dynaaminen.
The resources devoted to axis 1 should contribute to a strong and dynamic European agrifood sector by focusing on the priorities of knowledge transfer and innovation in the food chain and priority sectors for investment in physical and human capital.
Toimien tulee kattaa kaikki kolme alan osatekijää.
All three aspects of the sector should be covered by the measures.
Modernisointitoimien avulla viljelijöitä autetaan parantamaan tilojensa tehokkuutta ja lisäämään kilpailukykyään markkinoilla.
Modernisation measures assist farmers to improve the performance of their holdings and become more competitive in the marketplace.
Tämän tavoitteen saavuttamisessa keskeisellä sijalla on tieto- ja viestintätekniikka.
Within this objective, ICT technologies are rele van t.
Nuoret viljelijät tulisi asettaa etusijalle johtuen heidän roolistaan maanviljelijäväestön ikääntymisongelman helpottamisessa sekä viljelytoiminnan jatkuvuuden turvaamisessa.
Young farmers should be prioritized due to their role in overcoming the problem of ageing of the farm population and in maintaining the sustainability of the farming activity .
Toimenpiteillä on katettava alan kaikki kolme osaa.
The measures must relate to all three aspects of the sector.
Nykyaikaistamistoimenpiteillä autetaan viljelijöitä parantamaan tilojen suoritusta ja kilpailukykyä markkinoilla.
Modernisation measures help farmers to improve the performance of their farms and their competitiveness on the market.
Tämän tavoitteen saavuttamisessa informaatio- ja viestintäteknologioilla on tärkeä rooli.
ICT technologies have an important part to play in achieving this objective.
Nuoret viljelijät olisi asetettava etusijalle, koska heidän tehtävänsä on vastata maatalousväestön ikääntymisen ongelmaan ja varmistaa toiminnan jatkuvuus.
Support for young farmers must be assigned priority on account of their role in overcoming the problem of the ageing of the farming population and in maintaining the sustainability of agriculture
Eläintauteja koskevat kohdistetut toimenpiteet ovat oleellisen tärkeitä maatalouden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta.
A targeted approach to infectious animal diseases is vital to the sector and for social cohesion.
Vain niillä voidaan jatkossa välttää liialliset tulomenetykset ja vahingot.
Only by this means can excessive losses and major damage be avoided in future .
Liite, 3.1 kohta, 1 alakohta, johdantokappale
Annex, point 3.1, paragraph 1, introduction
Näiden ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioiden on suunnattava tuki avaintoimiin, joita ovat muun muassa:
In order to meet these priorities, Member States should focus support on key actions such as :
Liite, 3.1 kohta, 1 alakohta, 1 luetelmakohta
Annex, point 3.1, paragraph 1, indent 1
Vaikka Euroopan suuret elintarvikealan yritykset ovat uusien suuntausten etulinjassa, uusien tuotteiden ja prosessien käyttöönotto voisi merkittävästi parantaa pienempien jalostus- ja maatalousyritysten tehokkuutta.
While Europe ’s large agrifood companies are often at the cutting edge of new trends, the introduction of new products and processes could significantly contribute to the performance of smaller processors and farm businesses.
Erityisesti uusien yhteistyömuotojen soveltaminen voisi parantaa mahdollisuuksia hyödyntää tutkimusta ja kehittämistä sekä innovaatioita, kuten myös seitsemännessä puiteohjelmassa toteutettuja toimia
In particular, new forms of cooperation could facilitate access to R&D, innovation and actions undertaken under the 7 th Framework Programme
Erityisesti uusien yhteistyömuotojen soveltaminen voisi parantaa mahdollisuuksia hyödyntää tutkimusta ja kehittämistä sekä innovaatioita, tarjoten esimerkiksi pääsyn ulkopuolisiin laboratorioihin laadun tutkimiseksi ja parantamiseksi, samoin kuin muita seitsemännessä puiteohjelmassa ja kilpailukykyä ja innovaatioita koskevassa puiteohjelmassa (2007–2013) toteutettuja toimia
In particular, new forms of cooperation could facilitate access to R&D and innovation , providing them, inter alia, with access to external laboratories for quality assessment and improvement, and to other actions undertaken under both the 7 th Framework Programme and the Competitiveness and Innovation framework Programme (2007-2013);
Liite, 3.1 kohta, 1 alakohta, 2 luetelmakohta
Annex, point 3.1, paragraph 1, indent 2
– elintarvikeketjuun osallistumisen edistäminen.
- improving integration in the agrifood chain.
Euroopan elintarviketeollisuus on yksi maailman kilpailukykyisimmistä ja innovatiivisimmista, mutta se joutuu kilpailemaan yhä kiristyvillä maailmanmarkkinoilla.
Europe ’s food industry is one of the world’s most competitive and innovative, but it is facing increasing global competition.
Maaseutuelinkeinolla on paljon liikkumavaraa luoda ja markkinoida uusia tuotteita, säilyttää maaseutualueilla suurempi arvo laatujärjestelmiä soveltamalla ja parantaa eurooppalaisten tuotteiden imagoa muualla maailmassa.
There is considerable scope in the rural economy to create and market new products, to retain more value in rural areas through quality schemes and to raise the profile of European products overseas.
Elintarvikeketjuun osallistumista vauhdittavat myös neuvonta- ja tukipalvelujen käyttö pyrittäessä noudattamaan yhteisön vaatimuksia.
The use of advisory services and support to meet Community standards will contribute to this integration process.
Markkinasuuntautunut maatalousala lujittaa entisestään Euroopan elintarviketeollisuuden asemaa merkittävänä työllistäjänä ja talouskasvun lähteenä.
A market oriented agricultural sector will help further consolidate the position of Europe ’s agrifood sector as a major employer and source of economic growth;
– kysynnän ja tarjonnan yhteensovittaminen ja elintarvikeketjuun osallistumisen edistäminen.
- adapting supply to demand and improving integration in the agrifood chain.
Maaseutuelinkeinolla on paljon liikkumavaraa luoda ja markkinoida uusia tuotteita ja säilyttää maaseutualueilla suurempi arvo .
There is considerable scope in the rural economy to create and market new products, to retain more value in rural areas.
Tämä voidaan saavuttaa erityisesti laadunvalvonta- ja kehittämisjärjestelmien avulla ja soveltamalla yhteisiä malleja, tiedottamalla kuluttajille ja panostamalla maataloustuotteiden tunnistettavuuteen.
This can be achieved, in particular, by means of quality control schemes, the development and application of common standards, information for consumers and making agricultural products more recognisable.
Tällaisten toimien avulla parannetaan myös eurooppalaisten tuotteiden imagoa muualla maailmassa.
Such actions will also raise the profile of European products overseas.
Erityisesti paikallisia ja alueellisia tuotteita olisi edistettävä.
In particular, local and regional products should be promoted .
Markkinasuuntautunut maatalousala lujittaa entisestään Euroopan elintarviketeollisuuden asemaa merkittävänä työllistäjänä ja talouskasvun lähteenä.
A market oriented agricultural sector will help further consolidate the position of Europe ’s agrifood sector as a major employer and source of economic growth;·
Liite, 3.1 kohta, 4 luetelmakohta
Annex, point 3.1, paragraph 1, indent 4
– dynaamisen yrittäjyyden edistäminen.
- fostering dynamic entrepreneurship.
Tämän taloudellisen potentiaalin toteutuminen riippuu strategisista ja organisatorisista taidoista.
But the realisation of this economic potential will depend on the development of strategic and organisational skills;