natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Yksinomaan vuoden 1995 jälkeen se pieneni EU:n vanhoissa jäsenvaltioissa (EU 15) lähes 10 prosenttiyksikköä 38,0 prosentista 29,5 prosenttiin.
Since 1995, it declined by almost ten percentage points in the longer-standing EU Member States (EU-15), from 38% to 29.5%.
Kuva 1.
Figure 1.
Lähde: EU:n komissio (2006)
Source: EU Commission (2006)
Tämä prosessi ei ole vielä läheskään päättynyt.
The process is far from having been stopped yet.
Saksa valmistelee tällä hetkellä seuraavaa yritysveron uudistusta, jonka puitteissa se aikoo alentaa veroasteensa alle 30 prosenttiin.
Germany is now preparing the next corporate tax reform, pushing down its tax rate below 30%.
Tanska suunnittelee alentavansa veroasteensa 28 prosentista 22 prosenttiin.
Denmark plans to reduce its statutory rate from 28 to 22%.
Nämä toimet voimistavat epäilemättä muihin maihin kohdistuvaa painetta.
These steps will certainly intensify the pressure on other countries.
Koska "korkean verotuksen maa" on suhteellinen käsite, kilpailu alhaisimmasta veroasteesta on varsin todennäköinen.
Since 'high-tax location' is a relative term, a race to the bottom is not unlikely.
On usein väitetty, että veroasteen keventämistä kompensoidaan veropohjan laajentamisella.
Admittedly, it has often been argued that the cuts in corporate tax rates have been compensated by measures that broaden the tax base.
Lakisääteisten veroasteiden lisäksi myös todelliset veroasteet ovat alentuneet entisestään 1980-luvun puolivälistä lähtien.
But not just statutory tax rates, but also effective tax rates have declined further since the mid-80s.
Euroopan komissio on laskenut kaikille EU:n jäsenvaltioille jo vuodesta 1995 alkaen niin kutsutut implisiittiset veroasteet (Implicit Tax Rate, ITR) pääomaan, työhön ja kulutukseen liittyen.
Since 1995 the Commission has calculated for all EU countries so called 'implicit tax rates' (ITR) for capital, labour and consumption.
Pääoman implisiittinen veroaste oli aiemmassa EU:ssa vuonna 2003 keskimäärin 29,9 prosenttia, mikä oli selvästi alempi kuin työn implisiittinen veroaste 36 prosenttia.
The implicit tax rate for capital averaged 29.9% for the EU-15 in 2003, well below the ITR for labour, which was 36%.
Kuitenkin pääoman ITR vaihteli huomattavasti eurooppalaisessa vertailussa.
There are considerable differences between implicit tax rates on capital across Europe.
Asteikon yläpäässä ovat esimerkiksi Ranska ja Tanska, joilla pääoman implisiittinen veroaste on 37 ja 35 prosenttia.
At the upper end of the scale are countries like France and Denmark, with a capital ITR of 37 to 35%.
Selvästi keskiarvon alapuolella on Saksa, jossa pääoman veroaste on vain 21 prosenttia.
Germany's capital ITR is well below average, at 21%.
Itä-Euroopan uusissa jäsenvaltioissa pääoman veroaste on vain 14 prosenttia.
In the more recent east European Member States, capital ITR is 14%.
Kuva 3 esittää implisiittistä veroastetta ajan funktiona 15 jäsenvaltion EU:ssa, 25 jäsenvaltion EU:ssa, uusissa jäsenvaltioissa sekä Saksassa.
Figure 3 shows trends in ITR over time for EU-15, EU-25, the new Member States and Germany.
Kuva 2.
Figure 3.
Tätä komission ilmoittamaa pääoman implisiittistä veroastetta on kuitenkin tulkittava varovasti.
These implicit rates of tax on capital supplied by the Commission must, however, be approached and interpreted with caution.
Sen avulla saadaan karkea käsitys eri maita vertailtaessa.
They provide a rough means of comparing countries.
Sen kehitys ajan funktiona voi kuitenkin johtaa vääriin johtopäätöksiin, koska implisiittinen veroaste yliarvioi pääoman todellisen verotuksen merkittävästi ajanjaksoina, jolloin pörsseissä ja rahoitusmarkkinoilla menee hyvin.
Comparing trends in ITRs over time can be misleading, however, as the ITR significantly overestimates the real rate of tax on capital at times of booming stock exchanges and financial markets.
Yritysten voittojen ohella verokuormitusta kohdistuu entistä enemmän myös yksityisiin pääomatuloihin.
In addition to corporate profits, the tax burden on private capital income is also being steadily lightened.
Tämä ilmenee EU:n laajuisessa suuntauksessa, joka koskee tuloverotuksen kaksijakoisen järjestelmän käyttöönottoa.
This is demonstrated by the EU-wide trend towards a dual system of income taxation.
Sen mukaan korko- ja osinkotuloja ei enää veroteta progressiivisesti, vaan soveltaen kiinteää vakioveroprosenttia, joka on selvästi työtulon korkeimpien veroasteiden alapuolella.
Consequently, income from interest and dividends is no longer taxed progressively, but subject to a fixed-rate 'flat tax' set far below the top rates of tax on earned income.
Koska pääomatulot ovat paljon keskittyneempiä kuin ansiotulot, tällaisen kaksijakoisen verojärjestelmän käyttöönotto merkitsee vauraamman väestönosan verorasituksen huomattavaa keventymistä.
Since capital income is much more concentrated than labour income, the introduction of a dual system of income tax amounts to a large measure of tax relief in favour of the wealthiest.
Samalla kuitenkin myös työtulon verotus on muuttumassa selvästi Euroopan unionissa.
However, there have also been significant changes in the EU in relation to the taxation of income from employment.
Työn keskimääräinen veroaste on pysynyt suurelta osin muuttumattomana kuluneiden 10 vuoden aikana, mutta eri tuloluokkien osuus on kuitenkin muuttumassa.
While the average rate of tax on income from employment has been largely unchanged for the last ten years, there has been a change in the proportion of taxes provided by the various income groups.
Monissa maissa on viime vuosina laskettu marginaaliveroa.
In many countries, the top rates of income tax have been reduced in recent years.
15 jäsenvaltion EU:ssa lasku on ollut keskimäärin 4,7 prosenttiyksikköä vuoden 1998 jälkeen.
There has been an average fall of 4.7% since 1998 in the top rate of tax on personal income in the EU-15 countries.
Tällaiset veronalennukset aiheuttavat verotaakan siirtymistä korkeista tuloista matalampiin tuloihin.
Reductions of this kind confirm the shift in the tax burden from high- to low-income earners.
Monissa Itä-Euroopan maissa on otettu käyttöön kaikkiin tuloihin sovellettava tasavero.
Several eastern European countries have introduced a flat tax on all personal income.
Verosegmentin, joka on 90-luvun puolivälin jälkeen kasvanut eniten koko EU:ssa, muodostavat välilliset verot ja erityisesti arvonlisävero.
The tax segment that has grown most sharply since the mid-90s across the EU is indirect taxation, and above all VAT.
Perustamissopimuksen mukaista 15–25 prosentin aluetta ovat hyödyntäneet etenkin keskimääräistä matalamman veroasteen jäsenvaltiot, jotka ovat siirtyneet kohti ylärajaa (kuva 3).
In particular, Member Stats with below-average VAT rates have used the corridor of between 15 and 25% allowed under Community law to move towards the upper limit of the spectrum (Figure 4).
Kuva 3.
Figure 4.
Lähde: Euroopan komissio (2006)
Source: EU Commission (2006)
Arvonlisäveron lisäksi useimmissa EU:n jäsenvaltioissa on otettu käyttöön tai korotettu niin sanottuja ekoveroja, jotka liittyvät sähköön, kaasuun, bensiiniin ja lämmitysöljyyn.
In addition to VAT, most EU countries have introduced or increased 'eco-taxes' on electricity, gas, petrol and heating oil.
Jos nämä verot nostavat teollisuuden energiankulutuksen hintaa, niillä voidaan katsoa olevan myönteinen psykologinen merkitys.
To the extent that these taxes increased the cost of energy use for industry, they can be said to have had a positive environmental effect.
Kuitenkin tavallisesti juuri teollisuusyrityksille on tavallisesti myönnetty auliisti poikkeusjärjestelyjä samalla, kun kotitaloudet ovat joutuneet maksamaan verot kokonaisuudessaan.
However, as a rule industrial undertakings were provided with generous derogations, while private households bore the full brunt of the taxes.
Tällaisin ehdoin niin sanottujen "vihreiden" verojen vaikutus rajoittuu vain pienituloisten palkansaajien verorasitukseen, sillä pienituloisemmat kotitaloudet käyttävät suuremman prosentuaalisen osuuden tuloistaan energialaskuihin ja lämmityskustannuksiin.
In these circumstances, the effect of the so-called 'green' taxes is to place a particular burden on low-earners, as poorer households spend a higher proportion of their income on energy and heating costs.
Myös korkeilla polttoaineveroilla on myönteisiä ekologisia vaikutuksia vain siinä tapauksessa, että saatavilla on edullisia ja houkuttelevia julkisia liikennepalveluja.
Also, higher taxes on petrol only have a beneficial impact on the environment if inexpensive and attractive public transport alternatives are available.
Muussa tapauksessa verotus kohdistuu vain kulutukseen tavanomaisine regressiivisine vaikutuksineen.
Otherwise their only effect is to tax consumption, with the usual regressive effect.
Tämän vuoksi komission näkemys, jonka mukaan "työllisyysasteen nostamista helpottaisi myös siirtyminen ansioveroista kulutus- ja/tai saasteveroihin" ( KOM(2005)0532 ), ei ole vakuuttava.
The Commission's view that 'a shift from labour to consumption and/or pollution taxes could help […] to increase employment levels' (COM(2005) 532), is not, therefore, convincing.
Verokilpailu ei EU:ssa johda niinkään kokonaisverotulojen vähenemiseen kuin verojärjestelmän rakenteelliseen muutokseen.
The consequences of tax competition in the EU are therefore not so much a decline in total tax revenues as a structural change in tax systems.
Tämä muutos kohdistuu pääasiassa siihen, kuinka verotus vaikuttaa tulonjakoon.
This change primarily effects the way tax is distributed.
Kaikki mainitut muutokset keventävät suurituloisten palkansaajien verorasitusta ja lisäävät pienituloisten verorasitusta.
All the changes mentioned have the effect of reducing the tax burden on higher income earners, while the tax burden is increasing at the opposite end of the income scale.
Tällaisen vaikutuksen aikaansaavat yritysverojen alentaminen, marginaaliveroasteiden alentaminen ja siirtyminen kahdenlaiseen tuloverotukseen samoin kuin yleinen siirtyminen välittömistä veroista välillisiin.
This result is the effect of lowering corporation tax, cutting top income tax rates and switching to a dual income tax system, and of the general shift of emphasis from direct to indirect taxation.
Sosiaalisten erojen supistamisen sijaan verojärjestelmä kasvattaa kuilua rikkaiden ja köyhien välillä entisestään.
The tax system, instead of reducing social inequalities, is deepening the chasm between rich and poor.
Eron tekemiselle haitallisen ja terveen verokilpailun välillä ei tämän vuoksi ole perusteita.
There is therefore no justification for distinguishing between 'harmful' and 'beneficial' tax competition.
Tulojen jakaminen pienituloisimmilta suurituloisimmille on aina haitallista.
Redistributing income upwards is harmful in any event.
Se horjuttaa sosiaalista tasapainoa, vähentää tehokasta kysyntää ja johtaa kapasiteetin käyttämättä jäämiseen, heikkoon kasvuun ja korkeaan työttömyyteen.
It undermines social equilibrium, reduces effective demand and leads to unused capacities, low growth and high unemployment.
Lähde: Ameco-tietopankki, EU:n komissio
Source: Ameco database, EU Commission
Valtion täysivaltaisuuteen verokysymyksissä kohdistuu kuitenkin markkinavoimien lisäksi myös muita uhkia.
National sovereignty in tax issues, however, is not only undermined by market forces.
Vaikka Euroopan unionista tehty sopimus ei kata välitöntä verotusta, se sisältää jäsenvaltioiden veropolitiikkaa rajoittavia määräyksiä.
The EU Treaty, while not covering direct taxation, still restricts the tax policies of the Member States with its provisions.
Tätä on viime vuosina hyödynnetty yhä useammassa tapauksessa, joissa yritykset ovat haastaneet maansa hallituksen oikeuteen väittäen kansallisten verolakien rikkovan EU:n lainsäädäntöä.
Hence, in recent years, companies have increasingly taken governments to court claiming that national tax laws were breaching European law.
Yhteisöjen tuomioistuin on jo kauan sitten luonut oikeuskäytännöllään kielteisen eurooppalaisen vero-oikeuden, joka julistaa kansalliset verotusmääräykset oikeuden vastaisiksi, mikä edistää kansallisten verotulojen vähenemistä.
With its rulings the ECJ has created a pernicious body of European tax law that has contributed to the erosion of national tax revenues by increasingly outlawing national provisions.
Kasvua, työllisyyttä ja sosiaalista tasapainoa todella edistävä verojärjestelmä edellyttää EU:n jäsenvaltioiden välistä koordinointia sekä kuluneiden kahden vuosikymmenen kehityssuunnan kääntämistä.
The introduction of a tax system that contributes to growth, employment and social balance requires coordination between EU Member States to reverse the trends of the last two decades.
vetoomusvaliokunnan käsittelyistä Euroopan parlamentin istuntokaudella 2006
on the deliberations of the Committee on Petitions during the parliamentary year 2006
LIITE I: Euroopan parlamentin vastaanottamat vetoomukset........................................................16
ANNEX I: Petitions received by Parliament................................................................................16
LIITE II: Tilasto vuonna 2006 vastaanotetuista vetoomuksista niiden kielen perusteella.................17
ANNEX II - Statistics of the petitions received in 2006 based on the language of the petitions......17
LIITE III: Valiokunnan vastaanottamat yhteydenotot....................................................................18
ANNEX III: Correspondence received by the Committee...........................................................18
LIITE IV: Valiokunnassa vuonna 2006 käsitellyt vetoomukset (A-kohdassa käsiteltävät vetoomukset) 19
ANNEX IV: Petitions discussed in the Committee in 2006 (A points)..........................................19
VALIOKUNNAN LOPULLISEN ÄÄNESTYKSEN TULOS.................................................20
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................20
– ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa vetoomusvaliokunnan käsittelyistä,
– having regard to its previous resolutions on the deliberations of the Committee on Petitions,
– ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön ( A6‑0392/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Petitions ( A6‑0392/2007 ),
A. ottaa huomioon, että vetoomusoikeus on perusoikeus, joka liittyy erottamattomasti Euroopan unionin kansalaisuuteen,
A. whereas the right to petition is a fundamental right inextricably linked to citizenship of the European Union,
B. ottaa huomioon, että vetoomusoikeus on sisällytetty EY:n perustamissopimukseen vuodesta 1992 lähtien ja että se vahvistetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan 44 artiklassa ja Euroopan parlamentin työjärjestyksen 191 artiklassa,
B. whereas the right to petition has been enshrined in the EC Treaty since 1992 and is confirmed in the Article 44 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union and Rule 191 of the Rules of Procedure of the European Parliament,
C. ottaa huomioon, että parlamentti, neuvosto ja komissio ovat perussopimusten vetoomusoikeutta koskevien määräysten sitomia, ja ne ovat sopineet takaavansa vetoomusten toimielinten välisen seurannan,
C. whereas Parliament, the Council and the Commission are all bound by the provisions in the Treaties on the right to petition and have agreed to guarantee the inter-institutional follow-up on petitions,
D. katsoo, että tämän oikeuden käyttö edistää merkittävästi Euroopan unionin ponnisteluja lähentyä uudelleen kansalaisten kanssa ja että se antaa käsityksen Euroopan suuren yleisön odotuksista,
D. whereas the exercise of that right significantly contributes to the efforts of the European Union to reconnect with its citizens and offer an insight into the expectations of the European public,
E. katsoo, että vetoomukset ovat keino, jolla kansalaiset voivat auttaa valvomaan sitä, miten kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset saattavat EU:n lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panevat sitä täytäntöön,
E. whereas petitions constitute a means by which citizens can contribute to the monitoring of the transposition and implementation of European legislation by national, regional and local authorities,
F. katsoo, että vetoomusten avulla voidaan arvioida EU:n lainsäädännön ja politiikan vaikutusta yksittäisiin kansalaisiin ja varoittaa Euroopan parlamenttia lainsäädännön ja politiikan epäselvyyksistä ja väärinkäytöksistä, jotka vaikuttavat suoraan kummankin tavoitteisiin,
F. whereas petitions represent a tool for assessing the impact of European laws and policies on individuals and alerting the European Parliament as to the ambiguities and misapplications of those laws and policies which have a direct impact on their very goals,
G. ottaa huomioon, että niiden vetoomusten määrä, joita ei ole otettu käsiteltäväksi, on pysynyt vuonna 2006 vakaasti noin kolmasosana kaikista vetoomuksista, mikä kuvastaa jatkuvaa tarvetta varmistaa, että EU:n kansalaisille kerrotaan asianmukaisesti Euroopan unionin ja sen toimielinten toimivallasta,
G. whereas the number of petitions declared inadmissible remained constant in 2006, at about one-third of the total, reflecting a continuous need to ensure that EU citizens are properly informed about the competencies of the European Union and those of its institutions,
H. ottaa huomioon, että on muistettava, että kaikki vastaanotetut ja tutkitut käsiteltäväksi otetut vetoomukset eivät luonnollisestikaan tyydytä EU:n kansalaisia, mutta että kohtuullinen osa vetoomuksista johtaa tietyn ongelman ratkaisemiseen tai korostaa tiettyä huolenaihetta, johon parlamentti voi myöhemmin kiinnittää huomiota neuvotellessaan yhteisön uudesta lainsäädännöstä,
H. whereas it must be recorded that, naturally, not all admissible petitions received and investigated provide EU citizens with satisfaction but that a reasonable proportion of petitions do lead to the resolution of a particular problem, or highlight a particular concern, which may later serve Parliament when negotiating new Community legislation,
EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7 6 artiklan ja tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (YVA) 27. kesäkuuta 1985 annetun direktiivin 85/337/ETY
7. (the Habitats Directive) and Article 4 of Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects certain public and private projects on the environment
K. katsoo, että muissa tapauksissa komission toimet sen hoitaessa ”perussopimusten valvojana” EY:n perustamissopimuksen 211 artiklasta juontuvia tehtäviään ovat olleet kiitettäviä – esimerkiksi nopea päätös käynnistää menettely Espanjaa vastaan julkisia hankintoja koskevan yhteisön lainsäädännön rikkomisesta ja oikein ajoitetut toimet Puolan ympäristölle tuotettavan peruuttamattoman vahingon estämiseksi,
K. whereas, in other cases, the steps taken by the Commission in carrying out its duties under Article 211 of the EC Treaty as 'guardian of the Treaties' – such as the prompt decision to initiate proceedings against Spain for infringement of the rules of Community law on public procurement and the timely action taken to prevent irreversible damage to the environment in Poland – have been commendable,
L. katsoo, että vetoomusvaliokunnan ja komission välinen yhteistyö on edelleen ratkaisevan tärkeää, jos vetoomuksia halutaan käsitellä tehokkaasti ja vetoomusten esittäjille halutaan antaa parhainta mahdollista oikeussuojaa heidän ongelmiensa osalta,
L. whereas the cooperation between the Committee on Petitions and the Commission remains critical in dealing effectively with petitions and providing petitioners with the best redress to their problems,
M. katsoo, että oikeussuojan tarjoamisen pikaisuus on erittäin tärkeää tapauksissa, joissa EU:n lainsäädäntöä on sovellettu väärin, ja että ratkaisuja suositeltaessa olisi otettava huomioon kunkin tapauksen erityispiirteet,
M. whereas the promptness of the redress in cases of misapplication of European legislation is highly important, and whereas the specific circumstances of each case should be taken into account when recommending solutions,
N. ottaa huomioon, että Euroopan parlamentilla on EY:n perustamissopimuksen 230 artiklan nojalla oikeus nostaa Euroopan yhteisön tuomioistuimessa kanne samoin edellytyksin kuin neuvosto ja komissio, että parlamentilla on EY:n perustamissopimuksen 201 artiklan mukaan valtuudet harjoittaa komission toiminnan valvontaa ja että sillä on näin ollen käytettävissään sekä oikeudelliset että poliittiset välineet, joilla se voi vastata tehokkaammin kansalaisten perusteltuihin huolenaiheisiin,
N. whereas, under Article 230 of the EC Treaty, Parliament has the right to bring actions before the Court of Justice of the European Communities under the same conditions as the Council and the Commission, and whereas, pursuant to Article 201 of that Treaty, Parliament is empowered to exercise control over the activities of the Commission and thus has at its disposal both the legal and the political instruments needed to respond more effectively to citizens' legitimate concerns,
O. ottaa huomioon, että parlamentti on kuitenkin jatkuvasti kannattanut lojaalia yhteistyötä erityisesti perussopimusten valvojana toimivan komission kanssa, sillä yhteistyö on tehokas keino ratkaista ongelmia, joiden takia kansalaiset pyytävät parlamentin apua,
O. whereas Parliament has nevertheless constantly promoted loyal cooperation, notably with the Commission as the guardian of the Treaties, as an effective means to remedy problems that have led citizens to seek its assistance,
P. ottaa huomioon, että parlamentille toimitetaan edelleen vetoomuksia, joissa esitetään syytöksiä jäsenvaltioiden taholta tulevista vetoomuksen esittäjän ihmis- ja perusoikeuksien jatkuvista loukkaamisista, ja että EU:sta tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan unioni perustuu jäsenvaltioille yhteisiin vapauden, kansainvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin sekä että EU:sta tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaan parlamentilla on oikeus panna alulle menettely sen määrittämiseksi, onko olemassa selkeä riski, että jäsenvaltio rikkoo vakavasti 6 artiklan 1 kohdassa mainittuja periaatteita,
P. whereas Parliament has continued to receive petitions alleging persistent breaches by Member States of the petitioners' human and fundamental rights, whereas under Article 6(1) of the EU Treaty the Union is founded on the principles of liberty, democracy, respect for human rights and fundamental freedoms, and the rule of law, and whereas Article 7(1) of the EU Treaty gives Parliament the right to initiate a procedure to determine whether there is a clear risk of a serious breach by a Member State of principles mentioned in Article 6(1),
3. katsoo, että vetoomusten välityksellä voidaan määritellä, mitä kansalaiset odottavat Euroopan unionilta, ja arvioida, missä määrin unioni onnistuu vastaamaan odotuksiin;
Believes that petitions offer an instrument with which to gauge what the European public expects from the European Union and the extent to which the European Union manages to deliver;
12. toistaa vetoomusvaliokunnan huolen siitä, että komissio käyttää aiheettoman ja tarpeettoman paljon aikaa – usein jopa vuosia – rikkomismenettelyjen läpiviemiseen ja päättämiseen, sekä tyytymättömyytensä siihen, että monet jäsenvaltiot eivät noudata yhteisöjen tuomioistuimen päätöksiä; katsoo, että tämä heikentää yhteisön lainsäädännön laatimisen ja yhtenäisen soveltamisen uskottavuutta sekä tekee EU:n tavoitteista epäuskottavia;
Restates the Committee on Petitions' concern at the unjustified and excessive amount of time – often spanning several years – which the Commission takes to pursue and conclude infringement proceedings and its dissatisfaction with the frequent examples of non-compliance by Member States with decisions of the Court of Justice; considers that this undermines the credibility of the formulation and coherent application of EC law and that it serves to discredit the objectives of the EU;
EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1. mukaisesti;
OJ C 321, 31.12.2003, p.