natgillin/translations-raw huggingface dataset:
b) tarkistetaan ja määritetään jäsenvaltioissa ja yhteisön tasolla energian loppukulutustilastojen (lähteet, muuttujat, laatu) laatimisessa käytetyt menetelmät nykytilanteen, tehtyjen tutkimusten ja vielä tehtävien toteutettavuuspilottitutkimusten pohjalta, jotta voidaan eritellä lopullinen energiankulutus aloittain ja pääasiallisten käyttäjien mukaan ja sisällyttää tulokset tilastoihin vuodesta 2011 alkaen.
(b) reviewing and determining the methodology used at national and Community level to generate final energy consumption statistics (sources, variables, quality) based on the current state of play, existing studies and feasibility pilot-studies yet to be conducted, with the view of establishing breakdown keys for final energies by sector and main energy uses and gradually integrating the resulting elements into the statistics from 2011 onwards.
Uusiutuvia energialähteitä ja lopullista energiankulutusta koskevia tilastoja voidaan muuttaa 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
The set of renewable energy statistics and final energy consumption statistics may be modified in accordance with the procedure specified in Article 9(2).
Tätä kohtaa ei enää tarvita.
This paragraph becomes redundant.
Ks. 5 artiklan 4 kohtaan ja 6 artiklan 3 kohtaan esitetyt tarkistukset.
See AMs on Art 5(4) and 6(3).
Liite B, kohta 3.3.1, Sähköntuotannon maksiminettokapasiteetti ja huippukuorma, neljäs kappale ennen taulukkoa
Annex B, point 3.3.1, Net Maximum Electrical Capacity and Peak Load, fourth paragraph before the table
Seuraavat määrät on ilmoitettava sekä päätoimisilta tuottajilta että omaan käyttöön tuottajilta :
The following quantities must be declared for both main activity producers and autoproducers :
Seuraavat määrät on ilmoitettava ainoastaan verkkojen osalta :
The following quantities must be declared only for the network :
Liite B, kohta 3.5, Poikkeukset ja vapautukset
Annex B, point 3.5, Derogations and exemptions
POIKKEUKSET JA VAPAUTUKSET
DEROGATIONS AND EXEMPTIONS
Ranskaan sovelletaan neljän vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta poikkeusta, joka koskee lämpöön liittyvien aggregaattien ilmoittamista .
France has a derogation of 4 years following the date of entry-into-force of this Regulation , for reporting the aggregates related to heat.
Liite B, kohta 4.2.1, Tarjonta ja muuntaminen, taulukko, 5 kohta "Tuonti ja vienti", kolmas kappale
Annex B, point 4.2.1, Supply and transformation sector, table, point 5 "Imports and exports", third paragraph
Huom.: Etanolin tuonnin tai viennin (joka on ilmoitettu sarakkeessa ”Lisäaineet / hapettavat lisäaineet”) olisi liityttävä määriin, jotka on tarkoitettu polttoainekäyttöön .
Note: Imports or exports of ethanol (reported in the Additives/Oxygenates column) should relate to the quantities destined for fuel use .
Huom.: Kaupankäynti biopolttoaineilla, joita ei ole hyväksytetty liikenteen polttoaineiksi, (esimerkiksi niiden myyminen puhtaassa muodossaan) olisi ilmoitettava uusiutuvia energialähteitä koskevassa kyselyssä .
Note: any exchange of biofuel which has not been aggregated with transport fuels (for example in their pure form) should be reported in the questionnaire on renewables .
Liite B, 5.2.4 kohta, Energian loppukäyttö, taulukko
Annex B, point 5.2.4, Energy end-use, table
Lopullinen energiankulutus
Final Energy Consumption
josta: Rauta- ja terästeollisuus
Of which: Iron and Steel
josta: Kemian- ja petrokemianteollisuus
Of which: Chemical and Petrochemical
josta: Muut kuin rautametallit
Of which: Non-Ferrous Metals
josta: Epämetalliset mineraalit
Of which: Non-Metallic Minerals
josta: Kaivostoiminta ja louhinta
Of which: Mining and Quarrying
josta: Elintarvikkeet, juomat ja tupakka
Of which: Food, Beverages and Tobacco
josta: Paperi, paperimassa ja painatus
Of which: Pulp, Paper and printing
josta: Puu ja puutuotteet
Of which: Wood and Wood Products
josta: Tekstiili ja nahka
Of which: Textile and Leather
josta: Muualle luokittelematon – teollisuus
Of which: Not Elsewhere Specified – Industry
josta: Kotimaan vesiliikenne
Of which: Domestic Navigation
josta: Muualle luokittelematon – liikenne
Of which: Not Elsewhere Specified – Transport
Muut alat
Other Sectors
josta: Kaupalliset ja julkiset palvelut
Of which: Commercial and Public Services
josta: Muualle luokittelematon – muu
Of which: Not Elsewhere Specified – Other
josta: Henkilöautot ja kevyet hyötyajoneuvot
Of which: Cars and light utility vehicles
josta: Julkinen liikenne
Of which: Public transport
Kaupalliset ja julkiset palvelut
Commercial and Public Services
josta: Lämmitys ja jäähdytys
Of which: Heating and cooling
josta: Muu käyttö
Of which: Other uses
josta: Aurinkolämpökeräimillä tuotettu lämmin vesi
Of which: Warm water from solar thermal collectors
Liite B, 6 kohta, Sovellettavat säännökset, 3 kohta
Annex B, point 6, Applicable provisions, point 3
Tietojen toimittamisen määräaika
Deadline for transmission of data
Raportointijaksoa seuraavan vuoden marraskuun 30. päivä.
November 30 th of the year following the reported period.
Raportointijaksoa seuraavan vuoden lokakuun 31. päivä.
31 October of the year following the reported period.
Määräaika on asetettu tasapuolisesti sekä jäsenvaltioiden vaateita että Eurostatin tietojen käsittelyyn tarvitsemaa aikaa ajatellen ottaen huomioon, että tiedot olisi jaettava ennen kevään Eurooppa-neuvoston kokousta.
This deadline strikes a balance between the requests of the Member States and the time which Eurostat requires in order to process the data with a view to disseminating them before the Spring Council.
Euroopan unionin energiatilastojen mukauttaminen 2000-luvun haasteisiin
Adapting the European Union’s statistics to the challenges of the 21st century
Komissio esittää tammikuun 2007 energiapaketissaan ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi energiatilastoista ( 2007/0002(COD) ).
In its January 2007 energy package, the Commission presented a proposal for a Parliament and Council regulation on energy statistics (2007/0002 COD).
Ehdotuksen suuri ansio on, että siinä vaaditaan jäsenvaltioiden osallistumista tarvittavien tietojen keräämiseen, mikä on edellytys sille, että EU:n toimielimet voivat täyttää asetetun tavoitteen eli luoda vaiheittain johdonmukaisen eurooppalaisen energiapolitiikan ja puhua kansainvälisissä yhteyksissä yhdellä äänellä.
The great merit of this proposal is that it requires the Member States to participate in collecting the necessary data, a sine qua non for enabling the EU institutions to fulfil their stated aim, namely to phase in a consistent European energy policy and speak with a single voice on the international scene.
Komission ehdotuksessa on kuitenkin joukko puutteita, joita käsitellään jäljempänä.
But the Commission proposal has a number of shortcomings, which we shall consider below.
Koska asia on teknisesti monimutkainen, tarkistukset perustuvat alan asiantuntijan, ranskalaisen ENERDATAn johtajan Bertrand Châteaun neuvoihin sekä eräässä alan työryhmässä toimivien muiden asiantuntijoiden näkemyksiin.
In view of the technical complexity of the subject my amendments are based on the advice of a leading expert in the field, Mr Bertrand Château, Director of Enerdata (FR), and on the contributions by other experts consulted at a workshop on the subject.
Ehdotetun tekstin rajoitukset
Limits of the wording proposed
Viimeisten 30 vuoden kehitys on aiheuttanut sen, että kyseisillä instrumenteilla on yhä vaikeampaa kuvata energia-alan nykytilaa.
Developments over the past 30 years have gradually resulted in an increasing gap between the original aim of such instruments and their ability to represent energy realities.
Tärkeimpiä muuttuneita asioita ovat:
The decisive developments have included:
– energiatehokkuuden kasvava merkitys
· the growing importance of energy efficiency;
– uusiutuvien energialähteiden kasvava merkitys
· the growing importance of renewable energies;
– kasvihuoneilmiön aiheuttamien huolenaiheiden kasvava merkitys
· the growing importance of concerns relating to the greenhouse effect;
– ydinvoiman alalla tapahtunut kehitys
· the growth of nuclear power;
– energiantuotannon uusien muotojen, kuten biopolttoaineiden, tulo markkinoille.
· the emergence of new areas of energy production, such as biofuels.
Vuosi vuodelta kasvaa riski, että tehdään tosiasioihin perustumattomia päätöksiä, koska emme ymmärrä emmekä kykene arvioimaan energia-alan realiteetteja.
There is an increasing risk as the years go by that distortion of our understanding and assessment of energy realities will lead to decisions that are not supported by the facts.
Esimerkiksi energiapakettiin sisältyy ajatus, että perustetaan energia-alan seurantakeskus, jolle luotaisiin oikeusperusta ehdotuksessa, joka komission on tarkoitus antaa syyskuussa 2007.
The energy package, for instance, includes the idea of setting up an Energy Observatory, which is to be given a legal basis in a Commission proposal expected in September 2007.
Jotta varmistetaan yhteisön varojen optimaalinen jako, on tärkeää määritellä uuden seurantakeskuksen ja Eurostatin tilastojen väliset suhteet.
To optimise the allocation of Community resources, it will be important to properly define the interaction between this new observatory and Eurostat statistics.
Tarvittavat mukautukset
Adjustments required
Jotta yhteisön tilastot voivat toimia tietokantana toteutettujen toimien tulosten analysoinnissa ja arvioinnissa, niiden on täytettävä tietyt ehdot.
To act as the database required for analysing and evaluating the effect of policies as implemented, European statistics need to fulfil certain conditions.
Eurostatin tietojen luotettavuutta horjutti pahasti Kreikan tietoihin liittyvä ongelma euroon siirtymisen aikoihin.
The reliability of Eurostat data took a serious battering with the problem of Greek data at the time of adopting the euro.
Koska energia- ja ympäristökysymykset ovat tärkeitä sekä poliittisten painopisteiden että taloudellisten näkökohtien kannalta (esimerkiksi hiilidioksidipäästösertifikaattien arvo), uudella asetuksella on estettävä tietojen manipulointi.
The importance of the energy and environment issues, not just in terms of political priorities but also in financial terms (such as the value of CO 2 emission certificates), makes it essential for the new regulation to provide protection from data manipulation.
Siksi 6 artiklaa on selvennettävä ellei peräti tiukennettava ·.
For this reason Article 6 needs clarifying, if not tightening up
Nykyjärjestelmän suuri ongelma on huomattava viive Eurostatin energiatietojen julkaisemisessa.
A central problem of the present system is the substantial delay in the publication of Eurostat’s energy data.
Kun useimmat jäsenvaltiot ja yritykset julkaisevat tietonsa 6–8 kuukauden kuluessa, Eurostatin tilastot ovat käytettävissä yleensä vasta 18 kuukauden kuluttua.
While the main Member States and specialist companies publish their data in six to eight months, it generally takes 18 months to obtain Eurostat statistics.
Tällainen viive ei pelkästään vaikeuta yhteisön toimien analysointia, vaan vaikuttaa myös EU:n kansainväliseen uskottavuuteen.
This time-lag not only holds up any analysis of European policies but also affects the EU’s credibility at international level.
Viiveet johtuvat muutamista jäsenvaltioista, joiden tiedot tulevat liian myöhään tai ovat epäselviä.
The delay is mainly due to a small number of Member States responding too late, or too unclearly.
Esittelijän mielestä olisi syytä asettaa takarajat tietojen toimittamiselle ja määräaika Eurostatin tilastojen julkaisemiselle.
It seems to us worthwhile to set closer deadlines for replies to questionnaires and a deadline for publishing Eurostat statistics.
– energiavirtojen yksilöiminen, joka on olennaista energia-alan hallinnoinnissa
· to identify energy flows, which is essential for managing the energy sector;
– energiajärjestelmän suorituskyvyn arviointi suhteessa energiapoliittisiin tavoitteisiin.
· to evaluate performance of the energy system in the light of energy policy objectives.
Koska kaikki tiedot eivät ole tarkkoja, energiatilastojen lukemiseen liittyy arvailua ja niistä saatava oppi on kovin sattumanvaraista.
The lack of clarity of some data makes the business of reading energy statistics, and hence the lessons that can be drawn from them, exceedingly hit-and-miss.
Merkittäviä toimia tarvitaan kahdella osa-alueella.
We have identified two areas where serious work is needed.
Energiatehokkuustilastojen parantaminen
Improving the statistics for energy efficiency
Energiajärjestelmän tehokkuudesta on tullut ensisijainen asia kaikessa energiapolitiikassa ja Euroopan laajuisessa ilmastonmuutoksen torjunnassa.
The efficiency of the energy system has become a priority for all policies concerned with energy and the fight against climate change throughout Europe.
Nykyiset tilastot eivät valitettavasti ilmennä tätä painopisteiden muuttumista.
Unfortunately the present statistics do not reflect that change of priorities.
Valiokunnan ehdotuksissa energiatietämyksen parantamiseksi mahdollisimman alhaisin institutionaalisin ja taloudellisin kustannuksin keskitytään kahteen pääajatukseen:
Our proposals for improving understanding of final energy at the lowest possible institutional and financial cost are centred on two main ideas:
– yksityiskohtaisten loppukulutustietojen (energiamuodoittain eriteltyinä) lisääminen vuotuisiin kyselyihin.
· adding the detail of the main uses of final energies in the annual questionnaires, per type of energy.
Esimerkiksi asumisen ja palvelusektorin osalta olisi pakollista jaotella kaikki muut loppuenergiatuotteet paitsi sähkö lämmityksen ja muun käytön suhteen.
For instance, for the residential and tertiary sectors, there should be an obligatory breakdown for all final energy products except electricity between heating and other uses;
– joka kolmas tai neljäs vuosi tehtävät tutkimukset, joilla selvitetään energian loppukulutuksen jakauma aloittain ja pääasiallisen käytön mukaan .
· conducting surveys, every three or four years, to ascertain, and then update, breakdown keys for final energies by sector and main energy uses.
Energiavirtojen ymmärtäminen perustuu nykyään kahteen edellytykseen: on oltava tiedot tilastoitujen energiamuotojen lämpösisällöstä ja välineet fysikaalisten virtojen mittaamiseen.
At the moment our understanding of energy flows depends on two requirements: the availability of information on the calorific content of the energies accounted, and the existence of instruments for measuring the physical flows.
Ydinvoiman ja uusiutuvien energialähteiden kehitys muodostaa joukon ongelmia, joita ei ole ratkaistu kunnolla tai lainkaan.
The development of nuclear power and renewable energies is posing a number of problems in this area that have been poorly resolved, if at all.
Ydinvoimasta ilmoitetaan nykyään pelkästään ydinvoimaloiden tuottama sähkö.
Nuclear power is at present accounted only in the case of the electricity produced by power plants.
Lisäksi tämä ei perustu lämpöekvivalenttiin/Joule-ilmiö (kuten sähkön loppukulutuksessa), vaan nykytekniikan mukaisen voimalan tuottamaan lämpöön eli noin 33 prosentin keskimääräiseen tehokkuuteen.
And this accounting is based not on the thermal equivalence of the electricity per Joule effect (as for the final electricity consumed), but on the heat produced by a plant of the current dominant technology, in other words with an average efficiency of around 33 %.
Toisin kuin hiilen tai öljyn tapauksessa tämä ei kerro mitään ydinpolttoaineiden todellisista lämpövirroista.
This approach does not mention the real thermal flows from nuclear fuels, unlike the approach for coal or oil.
Toinen ydinvoimaan nykyään liittyvä ongelma on se, ettei tiedetä tarpeeksi polttoainekiertoon liittyvistä energiavirroista.
The other problem arising at the moment in the case of nuclear power is the limited level of specific knowledge of the energy flows involved in the fuel cycle.
Tämän EU:n energiatilastojen pahan puutteen poistamiseksi valiokunta ehdottaa lisättäväksi liitteeseen B (Vuosittaiset energiatilastot) ydinvoimaa koskevan osuuden.
To rectify this serious gap in the EU’s energy statistics, we propose adding a questionnaire on nuclear power to Annex B (annual questionnaires).
Uusiutuvien energialähteiden virrat ilmoitetaan useammalla tavalla:
When renewable energy flows are accounted, this is done in a number of ways:
– biomassan ja sen johdannaisten osalta lämpösisällön perusteella, kuten fossiilisten polttoaineiden osalta
· in the case of biomass and its derivates, on the basis of the calorific content, as for fossil fuels;
– vesivoimalla, tuulivoimalla tai aurinkovoimalla tuotetun sähkön osalta kilowattituntien perusteella mitattuina lämpöekvivalenttina/Joule-ilmiö
· in the case of electricity produced by hydro, wind or solar power, on the basis of kWh measured in terms of the thermal equivalent per Joule effect;
– aurinkolämmön suorakäytön osalta asennettujen kerääjien pinta-alan ja Joule/m2-suhteen perusteella
· in the case of thermal solar in direct use, on the basis of the m 2 of collectors installed and the Joule/m 2 ratios;
– maalämmön osalta veden tai geotermisen höyryn lämpösisällön perusteella.
· in the case of geothermal energy, on the basis of the calorific content of the geothermal water or steam.
Tämä menetelmä uusiutuvien energialähteiden arvioimiseksi aiheuttaa ongelman, koska ei tiedetä todellisia energiavirtoja (varsinkaan aurinkoenergiassa) eikä muuntamisessa syntyviä energiavirtoja (varsinkaan biopolttoaineiden tapauksessa).
This method of assessing renewable energies raises the problem of the lack of knowledge of the real energy flows (particularly in the case of solar power) and the energy flows mobilised in conversions (in particular with biofuels).
Näiden puutteiden korjaamiseksi valiokunta ehdottaa tiedonantovelvollisuuden ulottamista koskemaan biomassaa ja aurinkoenergiaa.
To remedy these shortcomings we propose extending the data required for the biomass and solar energy sector.
Jotta vältetään vääristymät, joita syntyy loppuenergian muuntamisessa primaarienergiaksi, valiokunta ehdottaa, että uusiutuvia energialähteitä koskevat EU:n tulevat tavoitteet ja tilastot perustetaan loppuenergian prosenttiosuuksiin (ks. myös kohta 3, Idikaattorit).
To prevent distortion caused by the conventions for converting final energy into primary energy, we propose basing the EU’s future objectives and statistics for renewable energies on final energy percentages (see also Chapter 3 – Indicators).
"Primaarienergiana" ilmaistut tilastot
Bias of statistics expressed in ‘primary energy’
Yleisin tapa kuvata valtioiden tai Euroopan unionin energiajärjestelmiä ovat luvut tai graafiset esitykset, jotka osoittavat eri energialähteiden osuuden primaarienergiana.
The most widely used reference for depicting the energy systems of the Member States or the European Union are figures or graphs showing the share of the different energies in primary energy.
Nämä luvut ja grafiikat perustuvat lopullisen ja primaarienergian välisiin muuntokertoimiin, mikä on ongelmallista.
These figures and graphs are based on conversion factors between final energy and primary energy which pose a problem.
Nykyään on sovittu, että uusiutuvista energialähteistä saatava primaarisähkö ilmoitetaan lämpöekvivalenttina/Joule-ilmiö (1 TWh = 0,086 Mtoe), kun taas ydinvoimalla tuotettu sähkö, joka myös katsotaan primaarisähköksi, ilmoitetaan reaktorissa tuotettuna lämpönä (1 TWh = 0,26 Mtoe).
At the moment, by convention, primary electricities of renewable origin are accounted on their thermal equivalent per Joule effect (1 TWh = 0.086 Mtoe), whereas electricity of nuclear origin, which is also considered as a primary electricity, is accounted on the basis of the heat produced in the reactor (1 TWh = 0.26 Mtoe by convention).
Näin samalla terawattitunteina ilmoitetulla sähköntuotannolla on eri painoarvo primaarienergian kokonaistuotannossa (Mtoe) alkuperästä riippuen: 1 TWh ydinvoimatuotannossa on kolme kertaa enemmän kuin TWh uusiutuvassa tuotannossa.
Thus the same production of final electricity in TWh has a different weight in the total for primary energy production (expressed in Mtoe) depending on its origin: 1 TWh of nuclear counting for 3 times more than 1 TWh of renewable.
Tämä vaikuttaa siihen, minkä merkityksen tilastot antavat eri energiamuodoille: ne paisuttavat keinotekoisesti niitä, joilla on pienin sähköteho (ydinvoima, hiilivoima) ja aliarvioivat niiden energiamuotojen osuutta, joilla on suuri sähköteho (uusiutuvat energialähteet ja kaasu).
This has repercussions for the importance that the statistics attach to the various types of energy: they artificially inflate those that have the lowest electrical efficiency (nuclear and coal) and underestimate the share of energies with a high electrical efficiency (renewables and gas).
Bernard Laponche on tehnyt tilastoasiakirjoista yksityiskohtaisen analyysin komission vihreän kirjan perusteella ja havainnut vääristymän laajuuden
Bernard Laponche has made a detailed analysis of statistical documentation based on the Commission Green Paper
Asiakirja on saatavissa sähköpostitse osoitteesta
This document is available by e‑mail from
Tämän tilastojen tulkintaa haittaavan vakavan vääristymän korjaamiseksi valiokunta ehdottaa, että
To rectify this serious distortion in interpretation of the statistics, we propose that
– yhteisön energiapolitiikan tavoitteet (energiatehokkuuden parantaminen, uusiutuvien energialähteiden osuus jne.) ilmaistaan loppuenergiana ja
· the figured targets for European energy policy (improving energy efficiency, the share of renewable energies, and so on) should be expressed in terms of final energy;
– luodaan Eurostatiin riippumaton asiantuntijatyöryhmä tarkastelemaan nykyisten muuntokertoimien asianmukaisuutta.
· an independent group of experts should be set up under Eurostat to review the relevance of the current conversion factors.
Energiariippumattomuusindikaattorien epäjohdonmukaisuudet
Inconsistencies in the energy independence indicators
Energiavirtojen ilmoittamistapa vaikuttaa suoraan primaarituotannon ja primaarikulutuksen mittaukseen ja näin riippumattomuus- ja omavaraisuusindikaattoreiden laskentaan.
The way in which energy flows are accounted has a direct impact on the measurement of primary production and primary consumption, and thus on the way independence and self-sufficiency indicators are calculated.
Kaksi tärkeintä syytä ovat:
Two major sources of bias should be mentioned here:
– tiettyjä energiavirtoja ei oteta mukaan tai ne otetaan mukaan vain osittain .
· the absence of accounting, or only partial accounting, of some energy flows.
Erityisongelma liittyy ydinvoimaan: kun halkeamiskelpoisia polttoaineita ei oteta lukuun, ne eivät näy tuonnissa eivätkä viennissä, mikä vääristää riippumattomuutta tai omavaraisuutta mittaavien suhteiden arviointia.
This problem is specific to nuclear power: the fact that fissile fuels are not accounted means that they appear neither in imports nor exports, creating a de facto distortion in the evaluation of the ratios measuring independence or self-sufficiency;
– vääristymät sähköntuotantoon tarkoitetun primaarienergian ilmoittamisessa .
· distortion in the accounting of primary energies intended for the production of electricity.
Tämä vaikuttaa tietämykseen energiavirroista.
The impact here, as mentioned earlier, is on our understanding of energy flows.
Tämä liittyy kahteen erilliseen, mutta toisiinsa läheisesti liittyvään tosiseikkaan:
This notion in fact refers to two separate but closely linked realities:
– tekninen tehokkuus, jolla energiaa tuotetaan ja kulutetaan
· the technical efficiency with which we produce and consume energy,
– energiajärjestelmän taloudellinen tehokkuus.
· the economic efficiency of the energy system.
Tekninen tehokkuus mittaa kykyä tyydyttää tarpeet (lämmitys, liikenne, tuotantoprosessit jne.) pienillä energiantuotantomäärillä.
Technical efficiency measures the ability to fulfil demand (for heat, transport, production processes and so on) with smaller quantities of energy products.
Se mitataan ala- ja käyttökohtaisesti.
It is measured by sector and by use.
www.odyssee-indicators.org . , jossa katsotaan lopullinen ja primaarinen kokonaiskulutus.
, which looks at total final and primary consumption.