natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E. katsoo, että sosiaalinen osallisuus on sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvä kysymys, yksi Euroopan unionin perusarvoista ja keino torjua sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää, mikä merkitsee inhimillisten voimavarojen haaskaamisen ja demografisten muutosten vakavien seurausten ehkäisemistä,
E. whereas social inclusion is a matter of social cohesion, as a basic value of the European Union and a tool for combating social exclusion and discrimination that means fighting against wasting human resources and the severe consequences of demographic changes,
F. ottaa huomioon, että OECD:n tilastojen mukaan kyseiseen järjestöön kuuluvien maiden väestö on ikääntymässä ja tällä hetkellä 100 työntekijästä 38 henkilöä on siirtymässä eläkkeelle, ja mikäli työllisyyspolitiikkaa ei muuteta, vastaava luku saattaa nousta jopa 70:een eläkkeelle siirtyvään henkilöön 100 työntekijää kohti,
F. whereas, according to statistics from OECD sources, the population of the countries belonging to that organisation is ageing and, while there are currently 38 people in retirement for every 100 workers, if employment policy remains unchanged this figure could rise to as many as 70 people in retirement for every 100 workers,
G. katsoo, että sosiaalisen suojelun uudistamisen ei pitäisi merkitä pelkästään taloudellisen kestokyvyn varmistamista, vaan sitä, että jaetaan riskit, joita yksilöt eivät voi yksin kantaa, ja sitä, että suositaan talouskasvua ja työllisyyttä niiden saamiseksi kestäviksi,
G. whereas the modernisation of social protection should not just be about ensuring financial sustainability, but sharing risks that individuals cannot face on their own and promoting economic growth and employment so as to make them sustainable,
H. katsoo näin ollen, että yleisyyteen, oikeudenmukaisuuteen ja yhteisvastuullisuuteen perustuva sosiaalinen suojelu on eurooppalaisen yhteiskuntamallin keskeinen ainesosa,
H. reaffirming, therefore, that social protection based on universality, equity and solidarity is an essential component of the European social model,
1. suhtautuu myönteisesti edellä mainittuun yhteiseen raporttiin, jossa käsitellään sekä sosiaalista suojelua että sosiaalista osallisuutta ensimmäisen kerran 25 jäsenvaltion EU:ssa ja jossa tarkastellaan jäsenvaltioiden edistymistä Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymien tavoitteiden saavuttamisessa; toteaa, että raportissa pyritään luomaan keskeisiä toimintatapoja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi ja köyhyyden poistamiseksi vuoteen 2010 mennessä sekä auttamaan jäsenvaltioita uudistamaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä niiden laadukkaiden palvelujen sekä riittävyyden ja kestävyyden varmistamiseksi tulevaisuudessa;
Welcomes the abovementioned joint report which covers both social protection and social inclusion for the first time at the level of the EU-25 and which looks at the progress of the Member States in achieving objectives agreed by the Lisbon European Council; notes that the report aims at making key inroads into the fight against social exclusion and the eradication of poverty by 2010 and also at helping Member States to reform social protection systems with a view to ensuring their ability to provide high-quality services and their adequacy and sustainability in the future;
5. korostaa, että työllisyyttä on pidettävä tehokkaimpana suojana köyhyyttä vastaan ja että näin ollen on tarpeen säilyttää työnteon taloudellinen houkuttelevuus naisia työntekoon kannustavilla toimenpiteillä ja asettamalla ehdotettaville työpaikoille laadullisia tavoitteita;
Emphasises that employment must be viewed as the most effective safeguard against poverty and, consequently, that the financial attractiveness of work should be maintained through incentives for employment of women and the setting of qualitative objectives for the jobs that are offered;
7. katsoo, että on välttämätöntä tunnustaa vammaisten, etnisten vähemmistöjen, maahanmuuttajien ja muiden heikommassa asemassa olevien ihmisten vaikeudet päästä työmarkkinoille tai pysyä työmarkkinoilla; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan heikommassa asemassa olevien ihmisten integraatiota sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi sekä edistämään koulutusta, työllistämistä, ammatillista koulutusta ja ammatissa etenemistä, työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista sekä tasaveroisia mahdollisuuksia käyttää terveydenhuoltopalveluja ja saada kunnollinen asunto, ja varmistamaan sosiaalisen suojelun järjestelmien kestävyyden; viittaa tältä osin siihen, että tietojen vertailukelpoisuutta on tarpeen parantaa;
Considers that it is crucial to recognise the difficulties faced by people at a disadvantage, including disabled people, ethnic minorities and immigrants, in accessing or remaining on the labour market; calls on the Member States to support the integration of people at a disadvantage in order to prevent and combat social exclusion, as well as to promote education, encourage job creation, professional training and career development, the reconciliation of professional and family life and the right to equal access to health care and decent accommodation and ensure the sustainability of social protection systems; points in this regard to the necessity of improving comparable data;
15. huomauttaa, että Eurostatin mukaan tällä hetkellä kolmannes lapsista syntyy avioliiton ulkopuolella EU:ssa ja että tämä luku kasvaa vuosittain; katsoo, että tämä suuntaus on todiste siitä, että on löydettävä tehokkaita keinoja edistää erityyppisten perheiden toimimista instituutiona;
Points out that, according to Eurostat sources, a third of births in the EU now occur outside the institution of marriage, and that this figure increases annually; considers that this trend bears witness to the need to find effective mechanisms to promote the proper functioning of different types of family as an institution;
23. korostaa, että naisten työllisyyden edistämistä ei ole syytä pitää ainoastaan lähinnä naisia uhkaavaa köyhyysriskiä vastaan tarvittavana suojana, vaan myös keinona säilyttää työssäkäyvien ja työelämän ulkopuolella olevien kansalaisten määrien välinen tasapaino, jota väestön vanheneminen uhkaa;
Emphasises that increasing female activity rates must be viewed not only as a necessary safeguard against the risk of poverty, which primarily affects women, but also as a means to maintain the balance between the number of persons economically active and those inactive, which is endangered by the ageing of the population;
25. pyytää toisaalta jäsenvaltioita ryhtymään toimiin sen varmistamiseksi, ettei naisia enää rangaistaisi äitiyslomista ja vanhempainlomista johtuvista työuran keskeytyksistä eläkeoikeuksia laskettaessa;
Furthermore, calls on the Member States to take action to ensure that women are not penalised, when their pension entitlement is calculated, for gaps in their employment record caused by maternity leave or parental leave;
29. katsoo lisäksi tässä yhteydessä, että tällaisten perusvalmiuksien opetuksen, joka tähtää ihmisten itsestään huolehtimisen taitojen parantamisen ohella solidaarisuuden juurruttamiseen kyvyttömämpiä kohtaan, olisi oltava käynnissä jatkuvasti koko eurooppalaisessa yhteiskunnassa alemman perusasteen opetuksesta alkaen;
Moreover, considers, in this respect, that such basic skills, the teaching of which would not only be aimed at cultivating the abilities people need in order to look after themselves but which would also instil solidarity with the less able, should be taught continuously to the whole of European society, starting during primary education;
43. katsoo, että eläkejärjestelmien rahoituksen kestävyyden varmistamiseksi tarvitaan talouskasvua ja riittävää tuottavuutta sekä huomattavaa työllisyyttä ja elinikäisen oppimisen, työn laadun ja turvallisen ja terveellisen työympäristön aktiivista edistämistä;
Considers that, in order for pension schemes to be financially sustainable, there is a need for economic growth and sufficient productivity, as well as high levels of employment and the active promotion of lifelong learning, quality of work and a safe and healthy working environment;
55. pitää sosiaalisen suojelun ja integraation yhdenmukaisten puitteiden luomista ja koordinoinnin virtaviivaistamista mahdollisuutena tehostaa Lissabonin prosessin yhteydessä sosiaalisen suojelun sosiaalista ulottuvuutta, jolla on oma itsenäinen sosiaalis-taloudellinen merkityksensä, sosiaali- ja työllisyyspolitiikan koordinoinnin asemesta;
Regards the creation of an integrated framework and the streamlining of coordination in the fields of social protection and integration as an opportunity, in the context of the Lisbon process, to boost the social dimension of social protection as a dimension with its own independent socio-economic significance as opposed to the coordination of social and employment policy;
63. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, sosiaalisen suojelun valiokunnalle, jäsenvaltioille sekä jäsenvaltioiden, jäseneksi liittyvien valtioiden ja ehdokasvaltioiden parlamenteille.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Social Protection Committee, the Member States and the parliaments of the Member States, the accession countries and the candidate countries.
I. Taustaa ja yleiskatsaus
I. Background and global overview
Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta on ollut yksi Euroopan unionin strategisista ensisijaisista tavoitteista siitä lähtien, kun Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi sosiaalista osallisuutta koskevan avoimen koordinointimenetelmän.
Tackling poverty and social exclusion is a strategic priority of the European Union since the European Council of Lisbon in March 2000 endorsed the Open Method of Coordination on social inclusion (OMC).
Euroopan unionin tavoitteena on poistaa köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen vuoteen 2010 mennessä.
The goal of the European Union is the eradication of poverty and social exclusion by 2010.
Avoin koordinointimenetelmä perustuu yhteisiin tavoitteisiin, jotka jäsenvaltiot saattavat osaksi kansallisia politiikkoja kaksivuotisten kansallisten toimintasuunnitelmien avulla.
The OMC is based on a set of common objectives to be translated into national policy by Member States through two-year National Action Plans (NAPs).
Vuodesta 2006 lähtien sosiaalista osallisuutta koskevaa avointa koordinointimenetelmää kehitetään uuden, eläkkeet ja mahdollisesti terveydenhoidon käsittävän selkeytetyn kehyksen avulla.
From 2006 onwards the OMC/social inclusion will be developed in a new streamlined framework encompassing pensions and possibly healthcare.
Sosiaalisen syrjäytymisen torjumista vuosina 2002–2006 koskevalla yhteisön toimintaohjelmalla, jonka alustava budjetti oli 75 miljoonaa euroa, on tarkoitus tukea yhteistyötä, jonka turvin yhteisö ja jäsenvaltiot voivat parantaa sosiaalista syrjäytymistä torjuvien politiikkojen vaikuttavuutta ja tehokkuutta.
The Community Action Programme to combat Social Exclusion 2002-2006, with an initial budget of 75 million euros, is meant to support cooperation which enables the Community and the Member States to enhance the effectiveness and efficiency of policies which combat social exclusion.
Euroopan komission yhteisestä raportista, joka julkaistiin 27. tammikuuta 2005
The joint report of the European Commission, issued on 27 January 2005
Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle "Luonnos: sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskeva yhteinen raportti" ( KOM(2005)0014 ). , käy ilmi, että jäsenvaltiot pyrkivät lisäämään toimiaan köyhyyden torjumiseksi ja varmistamaan sen, että eläkejärjestelmät vastedeskin tarjoavat riittävän tulon eläkkeensaajille .
Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of regions: Draft Joint Report on Social Protection and Social Inclusion ( COM(2005)0014 ). , shows that Member States are stepping up efforts to fight poverty and to ensure that pension systems remain capable of delivering adequate incomes to pensioners .
Komission mukaan jäsenvaltiot entistä selkeämmin keskittyvät tärkeimpiin kysymyksiin kuten lasten köyhyyden poistamiseen, asuinolojen parantamiseen ja heikosti koulutettujen koulutustason parantamiseen.
According to the Commission, Member States are more clearly focusing on key issues such as eliminating child poverty, improving housing conditions and raising school leavers’ qualifications.
Kaiken kaikkiaan raportissa kuitenkin vahvistetaan, että vuonna 2002 köyhyys uhkasi yli 68:aa miljoonaa ihmistä eli 15:tä prosenttia EU:n väestöstä (köyhyysriskillä tarkoitetaan tilannetta, jossa yksilön tulot ovat alle 60 prosenttia kansallisesta mediaanitulosta); tavallisesti työttömät, kodittomat ja naiset (yksinhuoltajat ja yksin asuvat ikäihmiset) ovat kaikista haavoittuvimpia.
But overall, the report confirms that more than 68 million people, or 15% of the EU population, were living at risk of poverty in 2002 (which is defined as those living below a threshold of 60 percent of median national income), the unemployed, the homeless and women (single parents and the elderly living alone) being usually the most vulnerable.
Köyhyysriskin alaisten ryhmien prosentuaalinen osuus vaihtelee enintään 10 prosentista (Tšekki, Ruotsi, Tanska, Unkari ja Slovenia) 20 prosenttiin ja sen yli (Irlanti, Slovakia, Kreikka ja Portugali).
The percentage of those at a poverty risk range from 10% or less in the Czech Republic, Sweden, Denmark, Hungary and Slovenia to 20% or more in Ireland, the Slovak Republic, Greece and Portugal.
· pitkäaikainen työttömyys,
· long-term unemployment,
· heikkolaatuiset työpaikat,
· low quality employment,
· heikko ammattitaito ja koulutuksen keskeyttäminen,
· poor qualifications and leaving school early,
· varttuminen sosiaaliselle syrjäytymiselle alttiissa perheessä, vammaisuus,
· growing up in a family vulnerable to social exclusion, disability,
· heikko terveydentila, huumausaineiden väärinkäyttö ja alkoholismi,
· poor health, drug abuse and alcoholism,
· asuminen moniongelmaisella alueella, kodittomuus ja epävarmat asuinolot,
· living in an area of multiple disadvantage, homelessness and precarious housing,
· maahanmuutto, etninen tausta ja rotusyrjinnän riski.
· immigration, ethnic background and risk of racial discrimination.
Tämä merkitsee sitä, että köyhyysloukkuun joutuminen ei ensisijaisesti johdu yksilön epäonnistumisesta.
That means that being in the trap of poverty is not primarily an individual failure.
Raportissa tarkastellaan jäsenvaltioiden edistymistä vuonna 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymien tavoitteiden saavuttamisessa.
The report looks at the progress of the Member States in achieving objectives agreed by the European Council in 2000.
Siinä luodaan keskeisiä toimintatapoja köyhyyden poistamiseksi vuoteen 2010 mennessä sekä pyritään auttamaan jäsenvaltioita uudistamaan eläkejärjestelmiä niiden riittävyyden ja kestävyyden varmistamiseksi tulevaisuudessa.
It makes serious inroads into the eradication of poverty by 2010 and is intended to help Member States reform pensions to ensure that they are adequate and sustainable in the future.
Komissio korostaa, että talouden uudistaminen on sovitettava yhteen köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä ehkäisevien toimenpiteiden kanssa.
The Commission stresses that modernisation of the economy should go hand in hand with efforts to reduce poverty and social exclusion.
Jäsenvaltioita on kehotettava kiinnittämään erityistä huomiota seitsemään keskeiseen tavoitteeseen seuraavien kahden vuoden aikana:
Member States are urged to give particular attention to seven key priorities over the next two years:
· aktiivisiin työmarkkinatoimiin tehtävien investointien edistäminen ja näiden toimien mukauttaminen niiden ihmisten tarpeisiin, joille työpaikan saanti tuottaa eniten vaikeuksia;
· promoting investment in and tailoring of active labour market measures to meet the needs of those who have the greatest difficulties in accessing employment;
· sosiaalisen suojelun järjestelmien nykyaikaistaminen;
· modernising social protection systems
· asianmukaisia asuinoloja, laadukasta terveydenhoitoa ja elinikäistä oppimista koskevien mahdollisuuksien parantaminen kaikista haavoittuvimmille ja suurimmassa syrjäytymisvaarassa oleville; keskitettyjen ponnistusten toteuttaminen koulutuksen keskeyttämisen ehkäisemiseksi ja sujuvan koulusta työelämään siirtymisen edistämiseksi;
· increasing the access of the most vulnerable and those most at risk of social exclusion to decent housing, quality health and lifelong learning opportunities; implementing a concerted effort to prevent early school leaving and to promote smooth transition from school to work;
· laadukkaiden palveluiden saannin parantaminen;
· improving access to quality services;
· lasten köyhyyden poistaminen ratkaisevana askeleena sukupolvelta toiselle siirtyvän köyhyyden torjumisessa;
· developing a focus on ending child poverty as a key step to stop the intergenerational inheritance of poverty;
· koulutukseen liittyvien epäkohtien torjuminen;
· tackling educational disadvantage;
· maahanmuuttajien ja etnisten vähemmistöjen köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä ehkäisevän kehityssuunnan saattaminen alkuun.
· initiating a drive to reduce poverty and social exclusion of immigrants and ethnic minorities.
Näin ollen jäsenvaltioiden on sitouduttava toteuttamaan seuraavia toimenpiteitä:
As a consequence, Member States have to commit to the following:
· työssäoloajan pidentäminen ja työllisyysasteen kohottaminen keskeisinä tekijöinä sosiaalisen suojelun nykyaikaistamisessa;
· extending working lives and raising employment levels as key drivers of the modernisation of social protection
· enemmän painoarvoa täytäntöönpanolle ja synergiavaikutuksille ennen ensi vuodeksi suunniteltua sosiaalisen suojelun ja sosiaalista osallisuutta koskevien prosessien ulottamista terveydenhuoltoon;
· stronger focus on implementation and synergies ahead of next year's planned extension to health care of social protection and social inclusion processes
· monitahoiset lähestymistavat ja strategiat säilyvät ensisijaisina; keskeisiä prioriteetteja ovat lasten köyhyyden ehkäisy, perheiden hoitokapasiteetin tukeminen, sukupuolten eriarvoisuuteen puuttuminen, kodittomuuden torjuminen sekä uusien integroitumisväylien avaaminen etnisille vähemmistöille ja maahanmuuttajille;
· multi-faceted approaches and strategies continue to be a priority; key priority areas include preventing child poverty, supporting the caring capacities of families, addressing gender inequalities, tackling homelessness and opening new routes to integration of ethnic minorities and migrants
· sen arvioiminen, miten kansallisista strategioista saataisiin tehokkaampia;
· considering how to make the national strategies more effective
· ihmisten saaminen takaisin työmarkkinoille, työntekijöiden pitäminen työssä;
· bringing people back to the labour market, maintaining workers in employment
· eläkkeiden alalla ikääntyneiden työntekijöiden pitäminen työelämässä.
· in the area of pensions, maintaining older workers in employment
Jäsenvaltiot torjuvat sosiaalista syrjäytymistä ja köyhyyttä eri tavoin
Member States are tackling social exclusion and poverty in different ways
Luonnos: sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskeva yhteinen raportti, tekninen liite ( SEC(2005)0069 ). .
Draft Joint Report on Social Protection and Social Inclusion, Technical annex ( SEC(2005)0069 ). .
Esimerkiksi Irlanti, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta ponnistelevat monin tavoin torjuakseen lasten köyhyyttä .
For example, Ireland, Denmark and the UK are doing a lot to tackle child poverty .
Komissio korostaa, että on tärkeää poistaa lasten köyhyys, jotta se ei siirtyisi sukupolvelta toiselle.
The Commission stresses the importance of eliminating child poverty in order to prevent it from being passed down the generations.
Yhdistynyt kuningaskunta on yksi maista, joissa lasten köyhyys on yleisintä.
The UK has one of the highest rates of child poverty.
Tämä johtuu lähinnä yksinhuoltajaperheiden suuresta määrästä.
This is mainly because of the high number of single-parent households.
Joissakin maissa, kuten Belgiassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Tšekin tasavallassa, on paljon kotitalouksia, joissa ei ole yhtään työssäkäyvää ja jotka sen vuoksi ovat riippuvaisia etuuksista .
Some countries, for example Belgium, the UK and the Czech Republic, have a high number of households with no one in work and therefore dependent on benefits.
Esimerkiksi Alankomaissa painopiste on köyhyyden torjunnassa, joka perustuu entistä useampien kansalaisten saamiseen työelämään .
In the Netherlands, for example, the focus is on combating poverty by getting more people into jobs.
Komissio tunnustaa tämän mutta huomauttaa, että myös työssä käyvät ihmiset voivat kärsiä köyhyydestä.
The Commission endorses this but points that people with jobs can also suffer poverty.
Asuinolojen parantamiseen tähtääviä toimenpiteitä pidetään entistä tärkeämpinä esimerkiksi Ranskassa, Baltian maissa sekä Keski- ja Itä-Euroopan maissa.
Measures to improve housing conditions are gaining importance, e.g. in France, the Baltic States and Central and Eastern European countries.
Joissakin uusissa jäsenvaltioissa asuntokanta on vanhentunutta ja puutteellista.
In some new Member States the housing stock is obsolete and inadequate.
Komissio toivoo, että eri puolilla EU:ta laaditaan kodittomuuden torjumiseen tähtääviä politiikkoja.
The Commission is keen to see policies across the EU to tackle homelessness .
Koulutukseen liittyvien epäkohtien torjuminen on huolenaihe koko EU:n alueella.
Tackling educational disadvantage is a concern across the EU.
Koulutuksen keskeyttäminen on hyvin yleistä Puolassa, Maltassa ja Espanjassa.
Poland, Malta and Spain are three countries with high levels of early school-leavers.
Uusissa jäsenvaltioissa oppivelvollisuuskoulutuksen suorittaminen on yleensä ottaen hyvällä tasolla, mutta korkea-asteen koulutuksessa ja elinikäisessä oppimisessa (esimerkiksi ammatillisessa koulutuksessa ja uudelleenkoulutuksessa) on puutteita.
The new Member States generally have good performance in terms of basic educational attainment but gaps in tertiary education and life-long learning (e.g. skills training and re-skilling).
Lisäksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota uusiin jäsenvaltioihin .
Moreover, a particular attention should be given to the new Member States .
Vaikka tiettyä edistystä onkin todettu tapahtuneen, sitoutumista on parannettava.
Even if some progress has been noted, a greater commitment must be reached.
On määriteltävä aiempaa parempia ja täsmällisempiä ensisijaisia alueita ja tavoitteita, sosiaalisen suojelun järjestelmien nykyaikaistamista on jatkettava ja yhteyksiä laaja-alaisempiin kansallisiin talous- ja budjettipolitiikkoihin on lujitettava.
Indeed better and more specific priorities and targets need to be set, social protection systems need to be further modernised and the links with the broader national economic and budgetary policies need to be strengthened.
Kymmenen uuden jäsenvaltion keskimääräinen köyhyysriski (15 %) on käytännössä sama kuin koko 25 jäsenvaltion EU:n keskimääräinen köyhyysriski.
The average risk of poverty rate for the EU-10 (15%) is practically the same as that for the EU-25.
Uusien jäsenvaltioiden joukossa köyhyysriski kuitenkin vaihtelee suuresti: Tšekin tasavallan 8 prosentista Slovakian 21 prosenttiin.
At the same time, the figure varies widely among the EU-10, from 8% in the Czech Republic to 21% in Slovakia.
On syytä korostaa joitakin ominaispiirteitä:
Some characteristics must be underlined:
· uusissa jäsenvaltioissa aineellinen köyhyys ja omavaraistalous ovat yleisiä, mikä johtuu muita jäsenvaltioita huomattavasti pienemmistä keskituloista;
· material deprivation and a subsistence lifestyle are common in the EU-10, due to substantially lower average income
· pitkäaikaistyöttömyys on suuri ongelma varsinkin Puolassa, Slovakiassa ja Baltian maissa
· long-term unemployment is a major problem, in particular in Poland, Slovakia and the Baltic states