natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nämä ehdotukset ovat tervetulleita panoksia keskusteluun, mutta komission ja neuvoston olisi käytävä perusteellisempaa ja tulostavoitteista keskustelua tässä asiassa, jotta yhteisvastuulausekkeen soveltamiselle annetaan enemmän sisältöä (esim. lisää vastuuta terrorismin torjunnasta vastaavalle EU:n koordinaattorille) ja jotta sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden laajemmat alueet kytketään aktiivisesti toisiinsa.
While these proposals are welcome as starting points, it is critical that the Commission and the Council engage in a more profound and result-oriented dialogue, so as not only to give more substance to enacting the solidarity clause (e.g. further responsibilities for the EU Counter-terrorism Co-ordinator), but also towards actively linking the broader areas of internal and external security.
Mitä tulee ehkäiseviin toimiin, on selvästikin painotettava pitkän aikavälin tavoitteita, kun on kyse unionille annettavista teknologisista voimavaroista, jotta se voi analysoida mahdollisia uhkia ja paremmin suojella jokapäiväiselle elämällemme elintärkeitä resursseja ja verkkoja.
In terms of prevention, a more long-term emphasis is clearly needed in giving the Union technological capabilities to better analyse possible threats and better protect the resources and networks so vital to our everyday world.
Merkittävä askel tähän suuntaan on Euroopan turvallisuustutkimuksen ohjelma, jonka on määrä käynnistyä vuonna 2007.
An important step in this direction will be the European Security Research Programme, which is to begin in 2007.
Ohjelman riittävää rahoitusta koskevan kysymyksen ohella esittelijä haluaa kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään sitä arvokasta kokemusta, jota Galileo-ohjelmasta on saatu tulevaisuuden teknologisten sovellusten ja järjestelmien toteuttamisessa.
Besides the issue of sufficient funding for this programme, your rapporteur would encourage the Commission and the Member States to make use of the valuable experience gained through GALILEO in the realisation of future technological applications and systems.
Ottaen huomioon, että EU:n turvallisuusstrategiassa ja Yhdysvaltain kansallisessa turvallisuusstrategiassa esitetyt uhkakuvat ovat hyvin samankaltaisia, on tärkeää pyrkiä siihen, että EU ja Yhdysvallat voivat rakentaa uudelleen yhdenvertaisten kumppanien vuoropuhelua, jota käytännöllisesti katsoen ei ole näiden kahden osapuolen välillä käyty kylmän sodan päättymisen jälkeen.
Given the substantive congruity in the threat assessments presented in both the ESS and the American National Security Strategy, it would seem evident that efforts should be undertaken to allow for both the EU and the US to re-establish, as equal partners, the dialogue, which, for all intents and purposes, has no longer existed between the two since the end of the Cold War.
Hyvä esimerkki tästä olisi se, että EU-operaatioissa voitaisiin käyttää Naton jatkuvan lähtövalmiuden joukkoa, joka nykyisin koostuu kokonaan eurooppalaisista joukoista.
The primary example of this would be making available the NATO response force, which currently consists of only European forces, for EU actions.
Toinen esimerkki yhteistyöstä voisi olla uuden Euroopan puolustusviraston kautta toteutettava puolustusmateriaaliyhteistyö.
Another example of co-operation could be in the area of armaments via the new European Defence Agency.
Täydentävyyden osalta on huomautettava, että teoriassa tietyt Naton toimintalinjat ja ohjelmat (rauhankumppanuus ja Istanbulin yhteistyöaloite) ja EU:n toimintalinjat ja ohjelmat (naapuruuspolitiikka ja Barcelonan prosessi) ovat luonteeltaan täydentäviä.
In terms of complementarity, it should be pointed out that such a state theoretically exists between certain policies and programmes of NATO (Partnership for Peace and the Istanbul Co-operation Initiative) and the EU (Neighbourhood Policy and the Barcelona Process).
Olisi kuitenkin tutkittava, miten nämä ohjelmat ja toimintalinjat vahvistaisivat toisiaan entistä paremmin.
Efforts should be made to see how these programmes can mutually reinforce one another.
EU:n turvallisuusstrategian tulevaisuudennäkymät
Perspectives for the Future of the ESS
Euroopan perustuslaista tehdyn sopimuksen voimaantulon myötä EU:lla on vankka pohja EU:n turvallisuusstrategian toteuttamiselle.
With the promulgation of the Constitutional Treaty, the EU has a solid basis for pursuing the ESS.
Tehokas turvallisuusstrategia kykenisi hyödyntämään täysimääräisesti diplomaattisia voimavaroja (uusi EU:n ulkoasiainministerin toimi ja Euroopan ulkosuhdehallinto, I-28 artikla ja III-296 artiklan 3 kohta) ja sotilaallisia voimavaroja (jäsenvaltioiden välinen pysyvä rakenteellinen yhteistyö suurempia sotilaallisia voimavaroja edellyttävien korkean intensiteetin operaatioiden suorittamiseksi, I-41 artiklan 6 kohta, III-312 artikla ja erityispöytäkirja).
An effective ESS would be able to make use of the full diplomatic capacities (i.e. the new post of Minister for Foreign Affairs and of a European External Action Service (Articles I-28 and III-296(3))) and military capabilities (i.e. permanent structured co-operation between Member States for the fulfilment of high-intensity missions demanding higher military capabilities (Articles I-41(6), III-312) and the Specific Protocol) currently foreseen within.
Jotta ESS saisi eloa, esittelijä kehottaa neuvostoa ja komissiota ryhtymään välittömästi toimiensa integroimiseen yhteistyön hengessä (eikä niin, että komissio jätetään syrjään) ennen Euroopan perustuslaista tehdyn sopimuksen lopullista ratifiointia.
In the interest of giving life to the ESS, your rapporteur therefore urges the Council and the Commission to begin integrating their activities in a spirit of co-operation (i.e. no sidelining of the Commission) prior to the final ratification of the Constitutional Treaty.
VÄHEMMISTÖÖN JÄÄNNYT MIELIPIDE – GUE/NGL – Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto
MINORITY OPINION OF THE GUE/NGL - CONFEDERAL GROUP OF THE EUROPEAN UNITED LEFT - NORDIC GREEN LEFT
Mietinnöstä puuttuvat rauhan Euroopan edellytykset, minkä asemesta siinä keskitytään siihen, miten voidaan parhaiten valmistautua sotilaalliseen väliintuloon.
The report lacks the requirements for a Europe of peace, focusing on how best to prepare for military intervention.
Siinä esimerkiksi
For example it:
· korostetaan EU:n ja NATOn välistä yhteistyötä etenkin liittyen aseistukseen ja Berlin – Plus -kehykseen,
· emphasises EU-NATO cooperation especially regarding armaments and the Berlin-Plus Framework;
· ei mainita vaaroja, joita EU:n puolueettomien maiden asemalle aiheutuu tiiviistä EU–NATO-yhteistyöstä,
· does not mention dangers to the status of neutral EU states arising from a close EU‑NATO cooperation;
· kehotetaan EU:ta sitomaan toimensa vain YK:n peruskirjan periaatteisiin,
· urges the EU to bind its actions only to principles of the UN Charter,
· kannustetaan sotilaallisiin ennaltaehkäiseviin toimiin ja ennakoiviin toimiin ja yleisesti sotilaalliseen voimankäyttöön myös EU:n ulkorajojen ulkopuolella olevissa ongelmissa,
· encourages military preventive and pre-emptive actions and generally the use of military force to tackle problems even outside the EU’s external boarders;
· tunnustetaan maailmanlaajuisia uhkia koskevien EU:n ja Yhdysvaltojen arvioiden yhdenmukaisuus ja korostetaan yhteisymmärryksen tarvetta esimerkiksi turvallisuuteen ja sotilaallisen voiman käyttöön liittyvien ongelmien ratkaisussa,
· recognises the congruity in EU-US global threat assessments, emphasising the need for common understanding in resolving issues of concern such as security and use of military force;
· vähätellään ESS:n vaaroja eikä puhuta mitään epäsuorasta sitoutumisesta sotilaallisessa väliintulossa käytettävien joukkojen aseistamiseen eikä sen todellisista kustannuksista samalla, kun EU:n veronmaksajia kehotetaan huolehtimaan kuluista,
· plays down the dangers of ESS, remaining silent about the implicit commitment to and real cost of arming the military intervention forces, while urging European tax payers to cover this;
· ei eroteta toisistaan siviilitoimia ja sotilaallisia toimia, vaan vaaditaan sen sijaan entistä laajempia ja nopeampia toimia,
· does not at least separate civil and military action instead pushes for greater and faster steps to be taken;
· viitataan EU:n perustuslakiluonnokseen sen osoittamiseksi, että lainsäädäntö edellyttää EU:n militarisointia.
· points to the draft EU Constitution to demonstrate that militarisation of the EU will be required by law.
Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta pyytää asiasta vastaavaa ulkoasiainvaliokuntaa sisällyttämään seuraavat ehdotukset päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Foreign Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. pyytää neuvostoa ja komissiota kiinnittämään huomiota tehokkaampien ja yhteensopivien valvontajärjestelmien kehittämiseen sekä EU:n viestintä- ja tiedusteluvalmiuksien parantamiseen;
Requests that the Council and the Commission give consideration to the development of more efficient and interoperable surveillance systems and to the improvement of EU communication and reconnaissance capabilities;
Richard James Ashworth, Jan Březina, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Pilar del Castillo Vera, Lorenzo Cesa, Giles Chichester, Lena Ek, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Umberto Guidoni, Fiona Hall, Rebecca Harms, Ján Hudacký, Werner Langen, Pia Elda Locatelli, Eluned Morgan, Reino Paasilinna, Pier Antonio Panzeri, Umberto Pirilli, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis ja Alejo Vidal-Quadras Roca
Richard James Ashworth, Jan Březina, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Pilar del Castillo Vera, Lorenzo Cesa, Giles Chichester, Lena Ek, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Umberto Guidoni, Fiona Hall, Rebecca Harms, Ján Hudacký, Werner Langen, Pia Elda Locatelli, Eluned Morgan, Reino Paasilinna, Pier Antonio Panzeri, Umberto Pirilli, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Patrizia Toia, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras Roca
Etelka Barsi-Pataky, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Dorette Corbey, Avril Doyle, Jan Christian Ehler, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Wolf Klinz, Lambert van Nistelrooij, Vittorio Prodi ja Esko Seppänen
Etelka Barsi-Pataky, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Dorette Corbey, Avril Doyle, Jan Christian Ehler, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Wolf Klinz, Lambert van Nistelrooij, Vittorio Prodi, Esko Seppänen
Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta pyytää asiasta vastaavaa ulkoasiainvaliokuntaa sisällyttämään seuraavat ehdotukset päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy.
The Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs calls on the Committee on Foreign Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Ehdotusten ensimmäinen sarja: Euroopan unionin turvallisuusstrategian laillisuuden ja tehokkuuden sisäinen ja ulkoinen vahvistaminen
First set of suggestions: To reinforce the legitimacy and effectiveness of the European Security Strategy, both internally and externally
1. panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan unionin turvallisuusstrategiassa (jäljempänä ETS) tunnustetaan tarve puuttua moniin turvallisuuteen vaikuttaviin sosiaalisiin tekijöihin, myös niihin, jotka voivat olla uhka perusvapauksille, ihmisoikeuksille ja oikeusvaltioperiaatteelle ja jotka voivat johtaa nuorison vieraantumiseen;
Notes with satisfaction the recognition given by the new European Security Strategy (“ESS”) to the need to address a multitude of social factors affecting security, including those that can threaten fundamental freedoms and human rights, violate the rule of law and lead to the alienation of young people; in this context, notes that the respect for human and fundamental rights in the context of all actions to enhance security, both internally and externally, constitutes, apart from being an international obligation, a necessary ingredient of any ESS aspiring to maximise its legitimacy and effectiveness among the general population; considers, therefore, that in order to enhance the legitimacy and effectiveness of ESS actions, it is of paramount importance that the European Union both act, and insist that others act, in full respect of the rule of law, the United Nations Charter and European and international human and fundamental rights accords;
Ehdotusten toinen sarja: rajat ylittävän järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin vastaisen EU:n politiikan vahvistaminen ja selkiyttäminen samalla, kun taataan perusoikeuksien kunnioittaminen
Second set of suggestions: To strengthen and simplify EU policy against organised cross-border crime and terrorism, while ensuring full respect for fundamental rights
Terrorismin torjunnasta 25. maaliskuuta 2004 annettu neuvoston julkilausuma. ; katsoo lisäksi, etteivät neuvosto ja komissio ole toimineet riittävän aktiivisesti kansainvälisen rikollisuuden torjuntaa koskevan EU:n strategian ja siinä käytettävien menettelyjen, virastojen ja välineiden uudelleen järjestämiseksi;
Declaration on combating terrorism adopted by the European Council on 25 March 2004. ; moreover, considers that the Council and the Commission are not sufficiently proactive in reorganising the EU strategy, procedures, agencies and tools to be mobilised against international crime and terrorism;
– Euroopan unionissa tapahtuvia, rajojen yli vaikuttavia kriisejä varten perustetaan EU:n yhtenäiset ja koordinoidut hallintajärjestelyt,
– set up integrated and coordinated EU crisis-management arrangements for crises with cross-border effects within the EU,
– laaditaan terroriuhkien ja -iskujen seurauksia koskeva yhteisvastuuohjelma ,
– establish “a Solidarity Programme” addressing the consequences of terrorist threats and attacks,
– arvioidaan niitä valmiuksia, joita jäsenvaltiot voisivat asettaa pelastuspalvelumekanismin käyttöön terrori-iskun sattuessa,
– assess the capabilities that Member States could make available to the Civil Protection Mechanism in the event of an attack,
– pel astuspalveluvalmiuksia kehitetään yhteisillä harjoituksilla sekä koordinoimalla yleisötiedotusta ja lääkinnällisten voimavarojen saatavuutta tehostetaan,
– develop civil protection capabilities, including joint exercises and coordination of public information, and improved availability of medical resources,
– perustetaan elintärkeid en, vaikutuksiltaan mahdollisesti rajat ylittävien infrastruktuurien eurooppalainen suojaamisohjelma ,
– adopt a European Programme for critical infrastructure protection with potential trans-boundary effects,
– poliisitutkinnassa toimivaltaisten viranomaisten nopean toiminnan yhteistyömekanismia vahvistetaan;
– strengthen the rapid response mechanism for cooperation between the competent authorities in police investigation;
muistuttaa sen vuoksi, että johdonmukaisen ja kattavan ETS:n kehittämisen kannalta kaikki nämä toiminnot ovat erittäin tärkeitä ja niitä olisi kehitettävä oikeudellisesti terveellä pohjalla siten, että Euroopan parlamentti on toiminnassa mukana lainsäätäjänä ja budjettivallan käyttäjänä ja kansalliset parlamentit valvovat sitä.
recalls that all these activities are of fundamental importance to the development of a coherent and complete ESS and should be pursued on a sound legal basis which involves the European Parliament as a legislator and budgetary authority and comes under the scrutiny of the national parliaments.
VALMISTELIJAN PERUSTELUT
RAPPORTEUR’S EXPLANATORY NOTE
Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2003 hyväksymässä Euroopan unionin turvallisuusstrategiassa (jatkossa ETS) hahmotellaan hyvin yleisesti, miten EU ja jäsenvaltiot voivat lisätä unionin sisäistä ja ulkoista turvallisuutta.
The European Security Strategy (“ESS”) adopted by the European Council in December 2003 outlines a very general scope for the Union and its Member States in improving the Union’s internal and external security.
ETS:n kunniaksi on todettava, että siinä tunnustetaan monien sosiaalisten tekijöiden, kuten köyhyyden, aliravitsemuksen, tautien ja taloudellisten romahdusten, lisäävän epävakautta ja turvallisuusuhkia, sillä ne voivat usein johtaa alueellisiin konflikteihin ja valtioiden romahtamiseen ja siten kannustaa tukemaan tai suvaitsemaan järjestäytynyttä rikollisuutta ja terrorismia.
The ESS, to its credit, recognises that a number of social factors – including poverty, malnutrition, disease, and economic collapse – all contribute to a climate of instability and increased security threats, as they can often lead to regional conflict and failed states and, as a consequence, fuel support or tolerance for organised crime and terrorism.
ETS:n mukaan Eurooppaan kohdistuu tällä hetkellä viisi keskeistä uhkaa: (a) terrorismi, (b) joukkotuhoaseiden levittäminen, (c) alueelliset konfliktit (jotka ETS:n mukaan voivat vähemmistöjä, perusvapauksia ja ihmisoikeuksia uhkaamalla synnyttää ääriliikkeitä, järjestäytynyttä rikollisuutta ja terrorismia), (d) valtioiden romahtaminen ja (e) järjestäytynyt rikollisuus.
The ESS identifies five “key threats” against Europe today: (a) Terrorism; (b) Proliferation of Weapons of Mass Destruction; (c) Regional Conflicts (which, according to the ESS, by threatening minorities, fundamental freedoms, and human rights, can lead to extremism, organised crime and terrorism); (d) State Failure; and (e) Organised Crime.
ETS:ssä tunnustetaan selkeästi, että näihin uhkiin olisi puututtava yhdistämällä useita keinoja (kuten taloudellisia, humanitaarisia ja diplomaattisia keinoja sekä kansalais-, oikeus-, tiedustelu-, poliisi-, kauppa-, kehitys-, kulttuuri- ja muita keinoja) ja että sotilaallisia keinoja voidaan käyttää vain yhtenä monista keinoista osana tehokasta eurooppalaista turvallisuusuhkien torjuntastrategiaa.
In addressing these threats, the ESS explicitly recognises that a whole host of means (including economic, humanitarian, civilian, diplomatic, judicial, intelligence, police, trade, development, cultural, and others) should be utilised in conjunction with each other, and that military means may be only one of many methods to be used in an effective European threat-averting strategy.
ETS:ssä myös todetaan, että mahdollisuuksia puuttua alueellisiin uhkiin voidaan huomattavasti parantaa jatkamalla turvallisuuden edistämistä EU:n naapurialueilla, kun taas maailmanlaajuisten uhkien torjumiseksi on luotava tehokkaat monenväliset rakenteet ja ”Euroopan unionin ensisijaisena tavoitteena on Yhdistyneiden Kansakuntien vahvistaminen ja sen varustaminen siten, että se voi täyttää tehtävänsä ja toimia tehokkaasti”.
The ESS further notes that the pursuit of building security in the Union’s neighbourhood can largely help in addressing regional threats, whereas threats of a global nature must be tackled through effective multilateral structures where “strengthening the United Nations, equipping it to fulfil its responsibilities and to act effectively, is a European priority”.
Euroopan turvallisuustavoitteiden osalta ETS:ssä painotetaan, että EU:n on käytettävä asianmukaisesti kaikkia saatavillaan olevia keinoja ”hyvän hallintotavan levittämiseksi, yhteiskunnallisten ja poliittisten uudistusten tukemiseksi, korruption ja vallan väärinkäytön torjumiseksi, oikeusvaltion perustamiseksi ja ihmisoikeuksien suojelemiseksi”.
Significantly, regarding Europe’s security goals, the ESS stresses that the EU must appropriately utilise all the means available to it in “spreading good governance, supporting social and political reform, dealing with corruption and abuse of power, establishing the rule of law and protecting human rights”.
ETS:n mukaan tämä on ensiarvoisen tärkeää, sillä kyseessä ovat ”parhaat keinot lujittaa kansainvälistä järjestystä”.
This is of paramount importance, according to the ESS, as these are “the best means of strengthening the international order.”
ETS:ssä ei kuitenkaan viitata EU:n ihmis- ja perusoikeusvelvoitteisiin ETS:n toimien toteuttamisessa.
However, the ESS makes no reference to the human and fundamental rights obligations of the EU when implementing ESS actions.
ETS:ssä ei myöskään juuri viitata kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan erityisen toimivallan alaan kuuluviin asioihin.
Finally, with regard to the specific competencies of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, the ESS references are few and far between.
ETS:ssä suhtaudutaan tyytyväisesti viimeaikaisiin toimenpiteisiin, kuten eurooppalaisen pidätysmääräyksen hyväksymiseen, askeliin terrorismin rahoituksen estämiseksi ja EU:n ja Yhdysvaltain sopimukseen keskinäisestä oikeusavusta.
The ESS notes with satisfaction recent measures, including the adoption of the European Arrest Warrant, steps to attack terrorist financing, and the EU-US agreement on mutual legal assistance.
ETS:ssä myös katsotaan, että ”uhkien yhteinen -arviointi” on ”paras perusta yhteiselle toiminnalle”, ja todetaan, että ”tämä edellyttää tiedustelutietojen tehokkaampaa välittämistä jäsenvaltioiden välillä ja kumppanien kanssa”.
The ESS also mentions that “common threat assessments” are the “best basis for common actions” and states that “this requires improved sharing of intelligence among Member States and with partners.”
(Ulkoasiainvaliokunnan esittelijä on tässä kohdassa samaa mieltä ja toteaa, että hänen mielestään kaikkien EU:n toimien on tällä alalla oltava ”aluksi laajuudeltaan ja luonteeltaan rajallista, jotta sillä olisi täysi teho”.)
(The AFET Rapporteur agrees on this point and states that, in his view, any contributions by the Union in this regard “must be initially limited in scope and in nature in order to have full effect.”).
ETS-raportissa myös todetaan ilman selityksiä, että ”ulkoisen toiminnan sekä oikeus- ja sisäasioiden alan politiikkojen parempi yhteensovittaminen on ratkaisevassa asemassa sekä terrorismin että järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa”.
Finally, the ESS Report also concludes, without elaboration, that “better co-ordination between external action and Justice and Home Affairs policies is crucial in the fight both against terrorism and organised crime.”
(Ulkoasiainvaliokunnan esittelijä panee merkille tämän lausekkeen mutta huomauttaa aiheellisesti, että ”EU:n turvallisuusstrategiassa ei juurikaan tuoda esille, miten nämä kaksi käsitettä kytkeytyvät toisiinsa, jotta uhkiin voitaisiin vastata johdonmukaisesti”.)
(The AFET Rapporteur takes note of this provision but notes, appropriately, the “sparsity of content within the ESS on linking the two concepts to coherently address threats”.)
Euroopan unionin näkökulmasta ulkoasiainvaliokunnan mietinnöstä käy ilmi, että jäsenvaltioiden välinen yhteistyö (joko valtionpäämiesten, puolustusministerien tai kansallisten puolustusvoimien päälliköiden tasolla) ulkoisen turvallisuuden parantamiseksi on hitaasti mutta varmasti parantumassa.
From the European Union point of view, the AFET Report indicates a slow but sure improvement in the cooperation among Member States (whether on the level of heads of state, Defence ministers, or heads of national armies) towards the goal of strengthening external security.
Poliittisen, institutionaalisen ja operatiivisen tason välinen vuoropuhelu tällä alalla on antanut vauhtia sille, että Euroopan unioni voisi asteittain luoda perustuslaista tehdyssä sopimuksessa hahmotellun todellisen yhteisen puolustuspolitiikan.
Indeed, the interaction between the political, the institutional and the operational layers in this domain has arguably created a momentum which could increase the Union’s gradual ability to establish a real common defence policy as outlined in the Constitutional Treaty.