natgillin/translations-raw huggingface dataset:
J. ottaa huomioon, että psyykkisen pahoinvoinnin yhteiskunnalle aiheuttamien taloudellisten kustannusten arvioidaan olevan 3–4 prosenttia jäsenvaltioiden BKT:sta, että vuonna 2006 psyykkisten sairauksien EU:lle aiheuttamat kustannukset olivat 436 miljardia euroa ja että suurin osa näistä menoista on terveysalan ulkopuolisia, aiheutuen pääasiassa toistuvista poissaoloista työpaikalta, työkyvyttömyydestä ja varhaisesta eläkkeelle jäämisestä, ja että arvioituihin kustannuksiin eivät monissakaan tapauksissa sisälly taloudelliset lisärasitteet, joita syntyy sairauksien yhteisesiintymisien yhteydessä, jotka todennäköisimmin koskevat mielenterveysongelmista kärsiviä henkilöitä,
J. whereas the financial cost to society of mental ill-health is estimated at between 3% and 4% of the Member States' GDP, and whereas in 2006 the cost to the EU of mental illness was EUR 436 billion, and whereas most of that expenditure is spent outside the health sector, primarily because of systematic absence from work, incapacity for work and early retirement and estimated costs do not in many cases reflect the additional financial burden of co-morbidity, which is morelikely to affect persons with mental health problems,
K. ottaa huomioon, että sosiaalis-taloudellinen eriarvoisuus voi lisätä mielenterveysongelmia ja että psyykkisestä pahoinvoinnista johtuvien mielenterveysongelmien suhteellinen määrä on korkeampi haavoittuvassa asemassa olevissa ja syrjäytyneissä ryhmissä, kuten työttömät, maahanmuuttajat, (entiset) vangit, psykotrooppisten aineiden käyttäjät, vammaiset ja pitkäaikaissairaat, ja että erityistoimet ja –toimintalinjat ovat välttämättömiä, jotta voitaisiin auttaa heidän integroitumistaan ja parantaa heidän sosiaalista osallisuuttaan,
K. whereas social and economic disparities can increase mental health problems, and whereas the rates of mental ill-health are higher among vulnerable and marginalised groups, such as the unemployed, immigrants, (former) prisoners, users of psychotropic substances, persons with disabilities and persons with long-term illnesses, and whereas specific actions and appropriate policies are necessary to assist their integration and social inclusion,
L. ottaa huomioon, että mielenterveyden alalla esiintyy merkittäviä eroja jäsenvaltioiden välillä ja sisällä, muun muassa mielenterveyshoidossa ja sosiaalisessa osallistamisessa,
L. whereas there are significant disparities between and within the Member States in the field of mental health, including with regard to the areas of treatment as well as social integration,
M. ottaa huomioon, että mielenterveysongelmista kärsivillä henkilöillä on muuta väestöä suurempi riski sairastua fyysisesti ja heillä on heikommat mahdollisuudet saada hoitoa fyysisiin sairauksiin,
M. whereas persons with mental health problems are more at risk than the rest of the population from developing a physical disease and have less chance of receiving treatment for these physical diseases,
N. ottaa huomioon, että vaikka fyysinen terveys ja mielenterveys ovat yhtä tärkeitä ja vaikuttavat toisiinsa, mielenterveyden tila jää usein diagnosoimatta tai sitä väheksytään ja sen ongelmiin annetaan riittämätöntä hoitoa,
N. whereas, while physical and mental health are of equal importance and there is interaction between them, mental health often remains undiagnosed or underestimated and receives inadequate treatment,
O. ottaa huomioon, että useimmissa jäsenvaltioissa on siirrytty pitkäaikaisesta laitoshoidosta kohti tuettua yhteisössä elämistä, ja ettei tätä kuitenkaan ole toteutettu asianmukaisen suunnittelun ja varojen käyttöön asettamisen kautta, eikä valvontamekanismeja ole luotu, ja usein on toteutettu budjettileikkauksia, joiden seurauksena tuhannet mielenterveyspotilaat uhkaavat joutua takaisin laitoshoitoon,
O. whereas in most Member States there has been a move away from long-term institutionalised care towards supported living in the community, and whereas, however, this process has taken place without proper planning and resourcing, without control mechanisms and often with budget cuts, which are threatening to cause re-institutionalisation of thousands of citizens with mental illness,
P. ottaa huomioon, että Euroopan mielenterveyden ja fyysisen terveyden foorumi perustettiin vuonna 2008 ja että siihen kokoontui korkean tason edustajia keskeisistä järjestöistä;
P. whereas the European Mental Health and Physical Health Platform was set up in 2008, gathering high-level representatives from key organisations,
Q. ottaa huomioon, että hyvän elinikäisen mielenterveyden perusta luodaan ensimmäisten elinvuosien aikana ja että mielenterveysongelmat ovat yleisiä nuorilla henkilöillä, joiden kannalta aikainen diagnoosi ja hoito ovat äärimmäisen tärkeitä,
Q. whereas the foundations for lifelong mental health are laid during a person's first few years of life and whereas mental illness is common among young people, in whom early diagnosis and treatment is of the utmost importance,
R. ottaa huomioon, että EU:n väestön ikääntymiseen liittyy hermoston rappeutumissairauksien yleistyminen,
R. whereas the ageing of the EU's population entails more frequent occurrence of neurodegenerative disorders,
S. ottaa huomioon, että mielenterveysongelmaisten ja heidän perheidensä kokema syrjintä ja sosiaalinen syrjäytyminen eivät ole ainoastaan mielenterveysongelmien vaan myös heidän kokemansa häpeän, hylkäämisen ja sosiaalisen syrjinnän seurauksia, ja ne ovat vaaratekijöitä, jotka asettavat esteitä avun ja hoidon hakemiselle,
S. whereas the discrimination and social exclusion experienced by people with mental health problems and their families are the consequences not only of mental disorder but also of the stigma, rejection and social marginalisation they encounter, and are risk factors which impede their search for assistance and treatment,
T. ottaa huomioon, että Euroopan unioni on nimennyt vuoden 2010 Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuodeksi,
T. whereas the European Union has designated 2010 as the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion,
U. ottaa huomioon, että tutkimus tuo uutta tietoa mielenterveyden lääketieteellisistä ja yhteiskunnallisista ulottuvuuksista ja että tietämyksessä on kuitenkin vielä merkittäviä aukkoja, joten tästä näkökulmasta katsottuna ei ole syytä hankaloittaa lääketieteellisen tutkimuksen (julkisen tai yksityisen) ponnisteluja kasaamalla hallinnollisia esteitä, jotka usein ovat hyvin raskaita, eikä rajoittamalla liikaa asiaankuuluvien mallien käyttöä varmojen ja tehokkaiden lääkkeiden kehityksessä,
U. whereas research is producing new data on the medical and social dimensions of mental health, and whereas, however, there are still significant gaps and consequently care should be taken not to hamper the public or private medical research effort by imposing a series of, often onerous, administrative requirements or excessive restrictions on the use of relevant models for the development of safe and effective medication,
V. ottaa huomioon, että oppimisvaikeuksiin (kehitysvamma) liittyy monia samoja piirteitä kuin mielenterveyshäiriöihin ja ne aiheuttavat samoja tarpeita,
V. whereas learning disabilities (mental handicap) share many of the same characteristics and give rise to the same needs as mental disorders;
W. ottaa huomioon, että mielenterveysongelmista kärsiviä henkilöitä kohtaavien lääketieteen ammattilaisten, mukaan lukien niin ammatin harjoittajat kuin oikeusjärjestelmän edustajatkin, koulutusta on parannettava tuntuvasti,
W. whereas much improvement is essential in the training of medical professionals who encounter mental illness sufferers, including medical practitioners and members of the judiciary,
X. ottaa huomioon, että mielenterveyshäiriöt ovat ihmisten sairauksista yleisimpiä,
X. whereas mental health disorders are ranked first in terms of human morbidity,
10. kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään mielisairaiden suojelua ja mielenterveyspalvelujen parantamista käsittelevän YK:n päätöslauselman 46/119, jonka Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeustoimikunta laati ja jonka YK:n yleiskokous hyväksyi vuonna 1991;
Calls on the Member States to adopt UN resolution 46/119 on' the protection of persons with mental illness and the improvement of mental health care' drawn up by the United Nations Commission on Human Rights and adopted by the General Assembly of the United Nations in 1991;
Masennuksen ja itsemurhien ehkäisy
Prevention of depression and suicide
Nuorten mielenterveys ja mielenterveys koulutuksessa
Mental health in youth and education
Mielenterveys työpaikoilla,
Mental health in workplace settings
38. pyytää jäsenvaltioilta yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27 päivänä marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY
Calls for the full and effective implementation by Member States of Council Directive 2000/78/EC of 27 November 2000 establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation
Ikääntyvien mielenterveys
Mental health of older people
Leimautumisen ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta
Combating stigma and social exclusion
44. pyytää toteuttamaan julkisia tiedotus- ja valistustoimia tiedotusvälineiden, internetin, koulujen ja työpaikkojen kautta, jotta edistettäisiin mielenterveyttä, lisättäisiin tietämystä masennuksen ja itsemurhataipumuksen yleisimmistä oireista, torjuttaisiin mielenterveyden häiriöiden aiheuttamaa leimautumista, rohkaistaisiin ihmisiä hakemaan parasta ja tehokkainta apua ja edistettäisiin mielenterveyden ongelmista kärsivien henkilöiden aktiivista integrointia;
44.Calls for the organisation of public information and awareness campaigns through the media, the Internet, schools and workplaces, in order to promote mental health, increase knowledge about the most common symptoms of depression and suicidal tendencies, de-stigmatise mental disorders, encourage people to seek the best and most effective assistance and promote the active integration of people experiencing mental health problems;
Mielenterveys vaikuttaa jokapäiväiseen elämäämme ja edistää hyvinvointia, solidaarisuutta ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta.
Mental health affects our daily lives and is a contributory factor to well-being, solidarity and social justice.
Sitä vastoin psyykkinen pahoinvointi heikentää siitä kärsivien henkilöiden ja heidän perheidensä elämänlaatua ja aiheuttaa menoja, jotka kuormittavat terveydenhuoltoalaa ja myös sosiaalista ja taloudellista järjestelmää sekä koulutus-, vakuutus-, rikos- ja oikeusjärjestelmää.
Conversely, mental ill-health detracts from the quality of life of people and their families and entails expense which is a burden on the health sector and the social, economic, educational, insurance, penal and legal systems.
Nykyään tiedostetaan yhä suuremmassa määrin, ettei terveyttä ole ilman mielenterveyttä.
There is now an ever-increasing awareness that there is no health without mental health.
Riittää, kun otamme huomioon, että:
We need only consider that:
Ø joka neljäs henkilö kärsii jostakin mielenterveyden häiriöstä ainakin kerran elämänsä aikana,
Ø 1 in 4 people will experience some form of mental disorder at least once in their lives,
Ø masennus kuuluu useimmin esiintyviin mielenterveyden häiriöihin – joka kuudes nainen Euroopassa joutuu sen kokemaan – ja arvioidaan, että vuoteen 2020 mennessä siitä tulee kehittyneen maailman yleisin sairaus ja toiseksi tärkein työkyvyttömyyden syy,
Ø depression is one of the most common disorders – affecting 1 in 6 women in Europe – and it is estimated that, by 2020, it will be the most common illness in the developed world and the second cause of disability,
Ø EU:ssa tehdään vuosittain noin 59 000 itsemurhaa, joista 90 prosenttia johtuu mielenterveyden häiriöistä,
Ø in the EU, some 59000 suicides are committed every year, 90% of which are attributable to mental disorder,
Ø haavoittuvassa asemassa olevilla ja syrjäytyneillä ryhmillä kuten työttömillä, maahanmuuttajilla, vammaisilla, kaltoinkohdelluilla henkilöillä ja psykoaktiivisten aineiden käyttäjillä on suuremmat mahdollisuudet joutua kokemaan mielenterveyden ongelmia,
Ø vulnerable and marginalised groups, such as the unemployed, migrants, the disabled, people who suffer abuse, and users of psychoactive substances are more likely to suffer mental health problems,
Ø ikääntyvässä Euroopassa hermoston rappeutumissairauksia ilmenee yhä useammin.
Ø in an ageing Europe, neurodegenerative disorders are becoming ever more common.
Niinpä mielenterveyden asettamien haasteiden yhteinen selvittäminen on tarpeen ja koskee meitä kaikkia.
There is, therefore, a need to take a concerted approach to the challenges posed by mental health because it is a matter of concern to us all.
Kuitenkin voidaan todeta, ettei mielenterveysongelmiin suhtauduta samalla vakavuudella kuin fyysisen terveyden ongelmiin.
However, it is a fact that mental disorders are not met with the same seriousness as physical health.
Vaikka haasteiden, rakenteiden ja omaksuttujen toimintalinjojen suhteen esiintyy merkittäviä eroja jäsenvaltioiden välillä, useimmat niistä ovat siirtäneet painotuksen mielenterveysongelmista kärsivien henkilöiden laitoksiin sulkemisesta ja suojelusta heihin kohdistettuun huolenpitoon ja hoitoon.
Αlthough there are significant differences among the Member States as regards the challenges, the structures, and policies which have been adopted, most of them have switched the emphasis from confinement and protection to care and treatment of people with mental disorders.
Kuitenkin monissa tapauksissa tämä siirtymä on tapahtunut ilman suunnittelua, asettamatta riittävästi varoja käytettäviksi ja ilman valvontamekanismeja, ja usein on toteutettu budjettileikkauksia.
Nevertheless, in many cases, this change has been effected without planning, without adequate resources and control mechanisms and, frequently, by cutting budgets.
Vaikka hoidon valintamahdollisuudet ovat parantuneet ja vaikka mielenterveyshoito on kehittynyt, mielenterveysongelmista kärsivät henkilöt ja heidän perheensä syrjäytyvät yhä yhteiskunnasta ja joutuvat syrjinnän kohteiksi.
At the same time, despite the improved treatment options and developments in psychiatric care, people with mental health problems and their families continue to suffer social exclusion and discrimination.
Hyvän mielenterveyden edistämisen tarve on ilmeinen, jotta sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja taloudellisen kehityksen tavoitteet voitaisiin saavuttaa tavalla, joka on pitkällä aikavälillä kestävä.
The need to promote good mental health is obvious if the objectives of social cohesion and economic growth are to be achieved on a long-term sustainable basis.
EU:n tasolla tämä on tunnustettu toimintaohjelmien puitteissa, eikä ainoastaan kansanterveyden osalta, vaan myös tutkimuksen, syrjimättömän kohtelun, työllisyyden ja koulutuksen yhteydessä.
At EU level, that fact has been recognised in action programmes not only on public health but also on research, non-discriminatory treatment, employment and education.
Vuosi 2005 merkitsi mielenterveysasioiden kannalta käännekohtaa.
The year 2005 was a milestone for mental health.
Mielenterveyttä käsitelleen WHO:n Euroopan alueen ministerikokouksen jälkeen Euroopan komissio julkaisi vihreän kirjan "Väestön mielenterveyden parantaminen – Tavoitteena Euroopan unionin mielenterveysstrategia" ja käynnisti kuulemiset, jotka koskivat keinoja mielenterveyshäiriöiden hoitamisen parantamiseksi ja psyykkisen hyvinvoinnin edistämiseksi.
After the WHO Ministerial Conference on Mental Health, the Commission published its Green paper 'Improving the mental health of the population - towards a strategy on mental health for the European Union', which launched a debate on the means of improving the approach to mental illness and promoting mental well-being.
Väestön mielenterveyden parantamista koskevassa, vuonna 2006 hyväksytyssä päätöslauselmassa Euroopan parlamentti ilmaisi puoltavansa sitä, että mielenterveys nostettaisiin prioriteetiksi ja että luotaisiin tilaisuuksia haasteiden selvittämiseen yhteistoimin.
In its resolution adopted in 2006 on improving the mental health of the population, Parliament voiced its support for this approach in order to highlight mental health as a priority and create opportunities to rise to the challenges together.
Brysselissä 12.–13. kesäkuuta 2008 järjestetty EU:n korkean tason konferenssi, jonka aiheena oli "Yhdessä mielenterveyden ja hyvinvoinnin puolesta" ja jossa tehtiin mielenterveyttä ja hyvinvointia koskeva eurooppalainen sopimus, toi ilmi jäsenvaltioiden päättäväisyyden väestön mielenterveyden parantamistoimia koskevien päätösten tekemisessä monialaisen strategian puitteissa, joka tulee kattamaan terveydenhuoltoalaa laajemman kentän ja pyrkimään yleisemmin korkeatasoisen sosiaalisen suojelun sekä psyykkisen hyvinvoinnin turvaamiseen koulutuksen ja työn alalla.
The European Conference 'Together for Mental Health and Well-Being' held in Brussels on 12-13 June 2008, which established the 'European Pact for Mental Health and Well-Being' signalled the Member State's resolve to decide on measures to improve the mental health of the population in the framework of a cross-sectoral strategy which will go beyond the health sector and aim more generally at ensuring a high level of social protection and mental health and well-being in the fields of education and work.
Erityisesti sopimuksessa ehdotetaan tietojen ja hyvien käytäntöjen keräämistä, jotta voidaan kehittää yhteisesti hyväksyttyjä suosituksia toimien toteuttamiseksi yhteiskunta- ja talouselämän keskeisillä aloilla.
In particular, the Pact proposes concentrating knowledge and best practices in order jointly to produce acceptable recommendations for measures in key areas of social and economic life.
Sopimuksen täytäntöönpanon tehokkuuden vahvistamiseksi on suunniteltu joukko aihekohtaisia konferensseja, ja laadittu myös viisi yhteisymmärrysasiakirjaa yhteistyössä kansallisten ministeriöiden, tieteilijöiden ja tutkijoiden kanssa.
In order to boost the effectiveness of the Pact, a number of thematic conferences have been planned, whilst five consensus papers have also been drawn up in cooperation with national ministries, scientists and researchers.
Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietintö
Report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
Käsiteltävänä olevasta ehdotuksesta voi tulla hyödyllinen työkalu, jonka avulla pystymme toteuttamaan mielenterveyden alalla tarvitsemamme muutokset.
The present proposal may represent a useful tool in bringing about the changes required in the mental health sector.
Nämä alat ovat seuraavat:
These areas are:
Ø itsemurhien ja masennuksen ehkäisy,
Ø prevention of suicide and depression,
Ø nuorten mielenterveys ja mielenterveys koulutuksessa,
Ø mental health in youth and education,
Ø mielenterveys työpaikoilla,
Ø mental health in workplace settings,
Ø ikääntyvien mielenterveys,
Ø mental health of older people,
Ø leimautumisen ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta.
Ø combating stigma and social exclusion.
Itsemurhien ja masennuksen ehkäisy
Prevention of suicide and depression
Esittelijä uskoo, että masennuksen ja itsemurhien ehkäiseminen edellyttää sellaisten monialaisten ohjelmien toteuttamista, jotka kohdennetaan terveellisten elämäntapojen edistämiseen, vaaratekijöiden – joita ovat esimerkiksi lääkkeiden ja huumeiden helppo saatavuus sekä alkoholin väärinkäyttö – vähentämiseen ja tuen ja seurannan tarjoamiseen henkilöille, jotka ovat yrittäneet itsemurhaa, sekä itsemurhan tehneiden henkilöiden perheille, tehden selväksi, että masennus on hoidettavissa oleva ongelma ja että itsemurha on ehkäistävissä oleva teko.
Your rapporteur believes that the prevention of depression and suicide calls for the implementation of cross-sectoral programmes which focus on promoting healthy lifestyles, reducing risk factors, such as easy access to medicines, drugs, alcohol abuse, and providing support for and monitoring people who have attempted suicide and the families of those who have committed suicide, making it clear that depression is a treatable disorder and suicide a preventable act.
Esittelijä pitää tässä yhteydessä tärkeänä tietojen tarjoamista ja itseavun tukemista palvelevien verkkojen luomista paikallisella tasolla.
In this context, your rapporteur believes it is important to develop networks at local level in order to provide information and support for self-help.
Nuorison osallistumista kestävään kehitykseen koskevat tavoitteet pystytään saavuttamaan ainoastaan, mikäli nuoret ovat fyysisesti ja psyykkisesti terveitä ja heillä on korkeatasoisen koulutuksen kautta hankitut asianmukaiset tiedot ja taidot.
We can only achieve the objective of youth participation in sustainable development if young people are physically and mentally healthy, and properly equipped with knowledge and skills through a high level of education and training.
Esittelijä puoltaa sellaisten toimien toteuttamista, jotka koskevat yhteensovitettuja ja -koottuja palveluja, jotka on jäsennelty nuorten, heidän perheidensä, työmarkkinaosapuolten sekä koulutus- ja terveydenhuoltolaitosten mukaan kutakin ikäkautta vastaavasti.
Your rapporteur maintains that measures must be taken to set up coordinated and integrated services, structured around young people, their families, the social partners, and education and health stakeholders covering every age group.
Esittelijä kehottaa näin ollen jäsenvaltioita järjestämään tukiohjelmia vanhemmille ja tarjoamaan tukea koulujen henkilöstölle terveen kouluilmapiirin luomiseksi.
She, therefore, calls on the Member States to organise support programmes for parents and to provide support for school personnel to develop a healthy school climate.
Esittelijä myös korostaa tarvetta tarjota erityisiä mielenterveyspalveluja lapsille ja nuorille ja ehdottaa mielenterveyden sisällyttämistä kaikkien terveydenhuoltoalan ammattilaisten opinto-ohjelmiin.
She also stresses the need to provide specialist mental health services for children and adolescents and proposes that mental health should be included in programmes of study for all health care professionals.
Työolosuhteilla on suuri merkitys väestön mielenterveyden kannalta.
Working conditions play a significant role in the mental health of the population.
Sellaiset olosuhteet kuten kielteinen johtamistapa, puutteellinen kommunikointi, häirintä, melu, työmäärä, puutteellinen työturvallisuus voivat lisätä stressiä, edistää mielenterveyden häiriöiden ilmenemistä ja ajaa työntekijät ennenaikaiselle eläkkeelle tai työkyvyttömyyseläkkeelle.
Conditions such as negative management techniques, lack of communication, harassment, noise, workload and lack of safety at work can result in increased stress, contribute to the development of mental disorders and induce workers to take early retirement or retire on grounds of invalidity.
Samanaikaisesti työttömyys ja toimeentuloturvan puuttuminen lisäävät mielenterveyden häiriöiden ilmaantumisen vaaraa ja toisaalta rajoittavat mahdollisuuksia saada perusterveydenhoitoa mielenterveyden alalla.
At the same time, unemployment and lack of secure income increase the risk of developing mental disorders and narrow the chances of access to basic medical intervention in the field of mental health.
Mielenterveyden edistämiseksi työpaikoilla ja EU:n taloudellisen suorituskyvyn vahvistamiseksi esittelijä pyytää työnantajia toteuttamaan hyvää mielenterveyttä työpaikoilla edistäviä käytäntöjä "parempien" työpaikkojen tarjoamiseksi.
In order to promote mental health at the workplace and improve the EU's economic performance, your rapporteur calls on employers to implement practices which promote good mental health in the workplace in order to offer 'better' jobs.
Tiettyjen mielenterveyden häiriöiden ilmenemisen vaara kasvaa iän myötä ja Alzheimerin taudin lisäksi muitakin ongelmia esiintyy usein, esimerkiksi masennusta, stressiä, psykoottisia häiriöitä.
The risk of developing certain mental disorders increases with age and, apart from Alzheimer's disease, other problems, such as depression, stress and psychotic disorders are common.
Näin ollen ikääntyviin on suhtauduttava yhtenä psyykkisen hyvinvoinnin edistämisen keskeisenä kohderyhmänä.
In this context, the elderly must be treated as a basic target group for the promotion of mental well-being.