natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Työjärjestyksen 176 artiklan 8 kohdassa todetaan, että puheenjohtajan on huolehdittava keskustelujen luottamuksellisuuden noudattamisesta, ja työjärjestyksen 176 artiklan 9 kohdassa annetaan neuvoja salaisten tai luottamuksellisten asiakirjojen käsittelystä.
Rule 176 paragraph 8 states that the Chairman shall ensure that the confidentiality of deliberations is respected and Rule 176 paragraph 9 provides guidance for the examination of secret or confidential documents forwarded.
Siihen voidaan soveltaa työjärjestyksen VII liitteen A osaa parlamentille toimitettujen luottamuksellisten asiakirjojen käsittelystä.
Part A of Annex VII to the Rules of Procedure on the consideration of confidential documents communicated to Parliament would be applicable.
4 artiklan 1 kohdassa todetaan, että valiokunnan saamia tietoja käytetään vain sen tehtävien hoitamiseen.
Article 4, paragraph 1 states that the information gathered by the committee shall be used solely for the performance of its duties.
Niitä ei julkaista, jos ne sisältävät salassa pidettäviä tai luottamuksellisia seikkoja.
It will not be made public if it contains material of a secret or confidential nature.
Valiokunnan jäseniä sitoo salassapitovelvollisuus luottamuksellisten tietojen osalta; sama koskee Euroopan unionin henkilöstöä ja muuta Euroopan parlamentin tai sen jäsenten henkilöstöä.
A duty of confidentiality on Members of the committee in respect of privileged information is established; the same applies for European Union staff and other EP or Members' staff.
On selvää, että EU:n virkamiehiin sovelletaan kurinpitotoimia, jos he rikkovat salassapitovelvollisuuttaan, kuten tässä artiklassa tai päätöksessä 95/167 todetaan.
It is clear that EU officials are subject to disciplinary measures if they break their confidentiality duties as laid down in this Article or in Decision 95/167.
Sama koskee kansallisia viranomaisia.
The same applies to national officials.
Yksityishenkilöiden tai parlamentin jäsenten osalta vastuukysymykset ratkotaan asiaankuuluvassa kansallisessa tuomioistuimessa tai parlamentin jäseniin sovelletaan parlamentin kurinpitomenettelyä (työjärjestyksen liite VII).
For private persons or Members, responsibilities arise only in the context of the relevant national Courts or parliamentary disciplinary measures for Members (Annex VII to the Rules)
Työjärjestyksen 176 artiklan 7 kohdassa todetaan, että henkilöt, joita pyydetään todistamaan valiokunnan edessä, voivat vaatia samoja oikeuksia kuin ollessaan todistajina alkuperämaansa tuomioistuimessa, ja heille on kerrottava tästä oikeudesta, ennen kuin he antavat lausuntonsa valiokunnalle.
Rule 176 paragraph 7 establishes that a person called to give evidence before a committee can claim the same rights they would enjoy if acting as a witness before a tribunal in their country of origin, and they must be informed of these rights before they make a statement to the committee.
Periaatteessa tämä ei oikeuta heitä ottamaan asianajajaa mukaansa, koska todistajilla ei periaatteessa tätä oikeutta ole, paitsi jos he pelkäävät syytöksiä menettelyn aikana.
In principle, this should not entitle them to be accompanied by a lawyer, because witnesses do not as a rule enjoy this right, except if they fear accusation during the course of a procedure.
Euroopan parlamentin oikeudellisten asioiden valiokunnan käytäntönä on ollut sallia se. että jäsenet saapuvat paikalle asianajajiensa kanssa.
The practice at the Legal Affairs Committee of the EP has been to allow Members to come with their lawyers but without allowing the lawyer to take the floor.
Tämä on ollut valiokunnan valitsema käytäntö.
This has been the practice chosen by the committee.
Kun valiokunta on täyttänyt tehtävänsä, sen viimeisenä velvollisuutena on antaa parlamentille kertomus työnsä tuloksista ja sisällyttää siihen tarvittaessa vähemmistöön jääneet mielipiteet.
The final duty of the committee, after completion of its tasks, is to submit to Parliament a report on the result of its work, containing if need be minority opinions.
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 193 artikla oli ehdottomasti edistysaskel Euroopan parlamentin valvontavallan kannalta, samoin kuin päätös 95/167.
Article 193 TCE was definitely a step forward for the European Parliament's supervisory powers, as was Decision 95/167.
Siihen aikaan useimpien jäsenvaltioiden parlamenttien tutkintavalta ei ollut niin kattava kuin nykyään.
At that time the powers of inquiry at the Parliaments of most Members States were not as large and detailed as they are now.
Euroopan parlamentin toimivalta ja sen velvollisuudet eivät myöskään olleet samanlaisia kuin nykyään.
Likewise, the competences, nature of the responsibilities and powers of the European Parliament were not the same as the institution enjoys today.
Euroopan parlamentin poliittinen merkitys on kasvanut, ja samoin ovat kasvaneet monien EU:n kansalaisten odotukset.
The European Parliament's political stature has grown and so have the expectations of many European citizens.
Kuten edellä mainittiin, tutkintavaliokunnat ovat tärkeä osa parlamentin valvontavaltaa, ja siksi niitä olisi vahvistettava.
As said above, the committees of inquiry are an important part of Parliament's supervisory powers and therefore should be reinforced.
Vuoden 1995 jälkeen on perustettu vain kolme tutkintavaliokuntaa.
Since 1995 only three committees of inquiry have been set up.
Se vaikuttaa erittäin vaatimattomalta valtaoikeuksien käytöltä.
It does seem a very moderate use of the prerogative.
Vaikka pysyvät valiokunnat suorittavat valvontavelvollisuutensa erittäin tyydyttävästi, tutkintavaliokunnat ovat valiokuntia, jotka keskittyvät yhteen erityistehtävään, ja eri valiokuntien jäsenet tuovat mukanaan kokemuksensa ja tietonsa.
Even if the standing committees accomplish their supervisory responsibilities very satisfactorily, the committees of inquiry are committees focused on one specific task, with Members from different committees bringing different experiences and knowledge.
Kannustamatta kyseisen valvontamekanismin väärinkäyttöön vaikuttaa hyödylliseltä tutkia mahdollisuutta hyödyntää edelleen tätä tärkeää välinettä parantamalla ja ajanmukaistamalla sen toimivaltaa.
Without pretending to encourage the abuse of this mechanism of control, it seems useful to look into the possibility of exploiting further this important tool by improving and updating its authority.
Tätä tutkintavaliokuntaa ovat sen tutkimuksissa rajoittaneet monet tekijät, jotka voidaan helposti johtaa nykyisestä toimivallasta, joka on yksilöity edellä.
This committee of inquiry has been limited in its investigation by a number of restrictions which can be easily inferred from the existing powers as detailed above.
Euroopan komissiota lukuun ottamatta valiokunnalla on hyvin vähän valtaa: se ei voi kutsua todistajia antamaan lausuntoja, seuraamuksia, kustannuksia tai rangaistusta ei ole siinä tapauksessa, että todistaja kieltäytyy yhteistyöstä tutkimuksessa, eikä väärän todistuksen antamisesta tai kieltäytymisestä saapua valiokunnan eteen tai todistaa sille ole seuraamuksia.
Except with regard to the European Commission, the committee has very little power: it cannot summon witnesses, there are no consequences, cost or penalty if a possible witness refuses to cooperate with the inquiry, and there are no sanctions for giving false testimony or for refusing to attend or to give evidence before the committee.
21) Valiokunnalla ei ole samanlaista tutkintavaltaa kuin tuomioistuimilla kansallisten hallintoyksiköiden suhteen tai kun hallinnollinen tai yksityinen elin kieltäytyy toimittamasta asiakirjoja valiokunnalle.
21) The committee has no investigative powers similar to the Courts in connection with national administrations or when an administrative or private body refuses to deliver documentation to the committee.
Valiokunta ei voi myöskään pyytää apua kansalliselta tuomioistuimelta tutkinnan aikana.
Neither does it have the possibility to ask a national Court for assistance in the course of its investigation.
Tämä tilanne on saanut valiokunnan arvioimaan tilannetta, minkä perusteella valiokunta on pyytänyt poliittiselta jaostolta tietoja siitä, mikä on tämänhetkinen tilanne kansallisissa parlamenteissa
This situation has prompted the committee to evaluate the situation, leading it to request from the Policy department information on what is at the present time the situation in a number of National Parliaments
Euroopan parlamentaarisen tutkimus- ja dokumentointikeskuksen (ECPRD) edustajat toimittivat tiedot. .
The information was provided by the correspondents of the European Centre for Parliamentary Research and Documentation (ECPRD). .
Tämän osan liitteenä on katsaus useisiin tutkintavaliokuntaa kiinnostaviin kysymyksiin, joiden avulla pyritään viemään eteenpäin useita ehdotuksia parlamentille.
Attached to this Part there is an Annex with an overview on several questions of interest for this committee of inquiry with a view to putting forward a number of suggestions to Parliament.
Kokonaistuloksena on se, että kansalliset parlamentit ovat paremmin valmistautuneita kuin 10 vuotta sitten ja että ne ovat paljon paremmin varustautuneita tutkimusten tekemiseen kuin Euroopan parlamentti.
The overall finding is that National Parliaments are much better prepared than 10 years ago and that they are much better equipped for undertaking inquiries than the EP.
Vertailukelpoisten tietojen keräämiseksi jäsenvaltioiden kansallisten parlamenttien tutkintavaliokuntien perustamisesta ja työmenetelmistä arvioitiin 15 jäsenvaltiosta ja Sveitsistä vuonna 2003 kerättyjä tietoja.
In order to gather comparative information concerning the setting up and working procedures of the committees of inquiry of national parliaments of the Member States, data collected from 15 Member States and Switzerland in 2003 was evaluated.
Kun tarkastellaan tutkintavaliokuntien perustamista ja työmenetelmiä kansallisissa parlamenteissa, voidaan todeta, että useimmissa jäsenvaltioissa (Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuonetta lukuun ottamatta) on perustuslaillinen järjestelmä, jonka avulla parlamentaarisia tutkintavaliokuntia voidaan perustaa.
With respect to the setting up of committees of inquiry in national Parliaments and their working procedures, the majority of Member States (except for the House of Commons of the United Kingdom) have a constitutional system that provides for Parliamentary Committees of Inquiry (PCIs).
On kuitenkin huomautettava, että joillain Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin erityisvaliokunnilla (sekä ala- että ylähuoneessa) on samanlaisia menettelyjä kuin tutkintavaliokunnilla muissa maissa, mutta niillä on toistaiseksi voimassa olevat valtuudet ja pysyvät tehtävät (esimerkiksi EU:n lainsäädännön tutkiminen).
It should be noted, however, that some of the British Select Committees (both in the House of Commons and the House of Lords) have procedures similar to those of PCIs in other countries, but they have an open-ended mandate and a permanent catalogue of duties (e.g., scrutiny of EU legislation).
Kyseisissä maissa on oikeudellinen kehys tutkintavaliokunnan perustamista varten.
In these countries there is a legal framework for the creation of PCIs.
Se sisältää säännöksiä perustuslaissa, parlamentin työjärjestyksessä tai tavanomaisessa lainsäädännössä.
This includes provisions either in the Constitution, the Rules of Procedure of the Parliament, or ordinary law.
Joissain maissa oikeusperusta käsittää kaikki kolme tasoa, kun taas toisissa asiaa koskevat säännökset annetaan vain yhdellä tai kahdella edellä mainituista tasoista.
In some countries the legal bases encompass all three levels, whereas in others the relevant provisions can be found in just one or two of the categories mentioned above.
Tutkintavaliokuntien päätarkoitus useimmissa järjestelmissä on valvoa hallitusten tai hallintoyksikköjen toimia.
The main purpose of PCIs in most systems is supervising the actions of the government or the administration.
Joissain valtioissa tutkintavaliokunnilla on vielä ylimääräinen velvollisuus varmistaa perustuslain tai muiden säädösten noudattaminen.
In some states PCIs have the additional duty to ensure respect of the Constitution or other legal provisions.
Useimmissa jäsenvaltioissa tutkintavaliokunnilla on samantapainen tutkintavalta kuin tuomioistuimilla, mutta se on rajoitetumpi.
In most Member States PCIs have investigative powers similar to those of the courts but to a lesser extent.
Joissain tapauksissa (Suomi, Irlanti, Espanja, Ruotsi, Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuone) tutkintavaliokunnilla on samanlainen toimivalta kuin muilla parlamentin valiokunnilla.
In some cases (Finland, Ireland, Spain, Sweden, UK House of Lords) PCIs have powers similar to those of other parliamentary committees.
Tutkintavaliokunnan valtuutuksen päättymisestä seuraa yleensä poliittisia seurauksia ja joskus myös tuomiolauselmia tai tuomioistuinmenettelyjä.
At the end of the mandate of PCIs there are usually political consequences and sometimes judicial acts or procedures as well.
Vertaileva tutkimus osoittaa, että kaikissa jäsenvaltioissa, joissa tutkintavaliokunnille on oikeusperusta (paitsi Suomessa), kyseiset valiokunnat voivat kutsua todistajia , kuten julkisten elinten päällikköjä tai muita kansalaisia, antamaan todistajanlausunnon.
The comparative study indicates that in all Member States which have a legal basis for PCIs (except Finland) there is the possibility for these committees to summon witnesses such as heads of public bodies or other citizens to give evidence.
Jos kutsua saapua tutkintavaliokunnan kuultavaksi ei noudateta, eri maissa on erilaisia seuraamuksia : esimerkiksi Kreikassa tutkintavaliokunnan puheenjohtaja voi pakottaa todistajan todistamaan, kun taas Irlannissa kieltäytyminen saapua tutkintavaliokunnan kuultavaksi voi johtaa siihen, että asia annetaan korkeimman oikeuden käsiteltäväksi, jotta saadaan määräys paikalle saapumisesta.
In case of non-compliance with an invitation to appear before a PCI there are different sanctions from country to country: in Greece, for example, the chair of a PCI may enforce the witness's compulsory attendance, whereas in Ireland a refusal to appear before the PCI may lead to presentation of a case to the High Court for an order to appear.
Kieltäytyminen kutsusta voi johtaa myös rikossyytteeseen.
Refusal to comply may also constitute a criminal offence.
Alankomaissa todistajat, jotka kieltäytyvät saapumasta valiokunnan kuultavaksi tai jotka tahallisesti jättävät saapumatta, voidaan jopa vangita.
In the Netherlands, witnesses who refuse to appear before the committee or who deliberately do not attend may even be imprisoned.
Vertailevasta tutkimuksesta saatavasta kuvasta käy ilmi myös, että useimmissa tutkimuksessa käsitellyissä jäsenmaissa tutkintavaliokunta voi vaatia tutkimuksensa kannalta olennaisia tietoja ja asiakirjoja tietyiltä hallinnollisilta tai poliittisilta elimiltä, kuten hallitukselta, oikeusviranomaisilta tai hallintoviranomaisilta.
The picture that can be gained from the comparative study also indicates that in most Member States examined in this survey PCIs can require the transmission of information and documentation deemed necessary for the conduct of their investigations from a certain number of administrative or political bodies such as: the government, the judicial authorities, or the administration authorities.
Joissain maissa tutkintavaliokunta voi velvoittaa myös yksityiset elimet keräämään itselleen tietoa.
In a few countries PCIs can also oblige private bodies to collect information for them.
Useimmissa tutkimuksessa käsitellyissä jäsenvaltioissa säännökset antavat tutkintavaliokunnille välineet ryhtyä toimiin kyseisten elinten suhteen, jos ne kieltäytyvät yhteistyöstä.
In most Member States examined in this survey the rules provide PCIs with tools to deal with a refusal of such bodies to collaborate.
Tällaisiin ongelmiin voidaan reagoida monella eri tavalla hallinnollisista sakoista (esimerkiksi Itävallassa) vankeusrangaistukseen (esimerkiksi Alankomaissa).
There is a wide range of possibilities to react to such problems, from administrative fines (e.g., in Austria) to the sanction of being imprisoned (e.g., in the Netherlands).
Tiedot viittaavat myös siihen, että useissa jäsenvaltioissa (esimerkiksi Itävallassa, Belgiassa, Suomessa, Italiassa, Ruotsissa ja myös Sveitsissä) tutkintavaliokunnilla on toinenkin etuoikeus: ne voivat pyytää tuomioistuimilta asiakirjoja, ja tuomioistuimet yleensä noudattavat pyyntöjä.
The data also indicate that in several Member States (e.g., Austria, Belgium, Finland, Italy, Sweden, and also in Switzerland) PCIs enjoy a further privilege: they can ask the Courts for documents, and the Courts normally comply with these requests.
Toisaalta Ranskassa, Irlannissa, Kreikassa ja Alankomaissa tutkintavaliokunnat ja tuomioistuimet eivät tee yhteistyötä, vaan ne työskentelevät riippumattomasti ilman suoraa vuorovaikutusta.
On the other hand, in France, Ireland, Greece and the Netherlands there is no cooperation between a PCI and the Courts, the two bodies working independently without any direct interaction.
Näihin säännöksiin verrattuna Euroopan parlamentin tutkintavaliokuntia koskevissa säännöissä on vielä varaa kehittää kyseisten valiokuntien tehtäviä.
Compared to these provisions, the rules concerning temporary committees of inquiry of the European Parliament still leave some scope for developing further the responsibilities of these bodies.
Erityisesti yhteistyöstä kieltäytyviä henkilöitä tai elimiä koskevien seuraamusten tiukentaminen vaikuttaisi hyödylliseltä.
In particular, making stricter the rules governing sanctions for persons or institutions refusing to cooperate would appear useful.
Tiivis yhteistyö kansallisten viranomaisten kanssa voisi olla yksi keino tämän saavuttamiseen.
Closer cooperation with national authorities could be one way of achieving this.
Suuret eroavuudet eri kansallisten järjestelmien seuraamuksissa voisivat kuitenkin aiheuttaa syrjintäongelmia siinä, miten Euroopan parlamentti kohtelee EU:n kansalaisia kansallisten elinten kautta.
However, the wide discrepancies between the sanctions provided for in different national systems could possibly create problems of discrimination in the European Parliament's treatment of EU citizens via national institutions.
Päätelmät ovat seuraavat:
In conclusion we may draw the following key points:
Tutkintavaliokunnilla on monissa tapauksissa samanlaista tutkintavaltaa kuin tuomioistuimilla, mutta se on rajoitetumpaa, ja valiokuntien valtuudet ovat riittävät.
PCIs have in many cases investigative powers similar to the Courts but to a lesser extent, and the scope of their mandate is sufficient.
Tutkintavaliokunnilla on yleensä oikeus pyytää tietoja yleisöltä – myös tuomioistuimilta – ja yksityisiltä elimiltä, ja kyseisillä elimillä on velvollisuus tehdä yhteistyötä, joten niille aiheutuu seuraamuksia, jos ne kieltäytyvät yhteistyöstä.
The PCIs are, in general, entitled to request information from public - including Courts- and private bodies and these bodies are obliged to cooperate subject to sanctions if they refuse to comply.
Todistajia voidaan yleensä kutsua kuultavaksi ja heille voidaan antaa hallinnollisia tai jopa rikosoikeudellisia rangaistuksia, jos he kieltäytyvät antamasta todistajanlausuntoa.
Witnesses may, as a general rule, be summoned and are subject to administrative or even criminal penalties if they refuse to give evidence.
JOHTOPÄÄTÖKSET, VI OSA – TUTKINTAVALIOKUNNAT
Conclusions - PART VI, COMMITTEES OF INQUIRY
E. OSA VI - TUTKINTAVALIOKUNNAN ROOLI
PART VI - ROLE OF COMMITTEES OF INQUIRY
Tutkintavaliokunta, jolle myönnetyt valtuudet antavat sille oikeuden esittää tarpeellisina pitämiään ehdotuksia, tekee seuraavat johtopäätökset:
The Committee of Inquiry, following its mandate which entitles it to put forward any proposal which it deems necessary, draws the following conclusions:
Tutkintavaliokunta on pettynyt siihen, että monet todistajat eivät ole tehneet riittävää yhteistyötä tutkimuksen yhteydessä.
The committee expresses irritation and regret at the discourteous conduct of several witnesses who did not cooperate with the Inquiry.
Tutkintavaliokunta panee merkille, että tutkintavaliokunnan valtuudet sellaisina kuin ne on määritelty työjärjestyksessä sekä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksessä 95/167, ovat hyvin rajalliset eivätkä vastaa Euroopan parlamentin poliittista asemaa, tarpeita ja toimivaltaa.
The committee notes that the powers of the Committees of Inquiry, as set in the Rules of Procedure and in Decision 95/167 of the European Parliament, the Council and the Commission, are very limited and not in line with the political stature, needs and competences of the European Parliament.
VII OSA – SUOSITUKSET
PART VII - RECOMMENDATIONS
Equitable Life Assurance Society -yhtiön kriisiä tutkivan valiokunnan mietinnössä
of the report of the Committee of Inquiry into the crisis of the Equitable Life Assurance Society
HAKEMISTO Suositukset
INDEX Recommendations
A. Osa II ja III – Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sääntelyjärjestelmä
A. Part II and III - Transposition and Regulatory system
B. Osa IV – Oikeussuojakeinot
B. Part IV - Remedies
C. Osa V – Euroopan komission rooli
C. Part V - Role of the European Commission
D. Osa VI – Tutkintavaliokuntien rooli
D. Part VI - Role of Committees of Inquiry
A. SUOSITUKSET, OSA II JA III - SAATTAMINEN OSAKSI KANSALLISTA LAINSÄÄDÄNTÖÄ SEKÄ SÄÄNTELYJÄRJESTELMÄ
A. RECOMMENDATIONS, PART II AND III - TRANSPOSITION AND REGULATORY SYSTEM
Tutkintavaliokunta vaatii voimakkaasti lujittamaan vakavaraisuuden valvontaa ja sääntelyä koskevia standardeja kaikkialla unionissa, mukaan luettuna velvollisuus tehdä vastuuvelkaan varaukset sellaisille vastuille kuin bonukset, vakuutuskauden lopussa maksettavat edut ja taatut edut.
The committee demands the further strengthening of prudential supervisory and regulatory standards throughout the Union, including an obligation to reserve for liabilities such as bonuses, including terminal bonuses and guaranteed benefits.
Tutkintavaliokunta kehottaa säätämään rahoituspalveluja koskevassa lainsäädännössä varhaisvaroitusjärjestelmästä, jolla pystytään tehokkaasti havaitsemaan mahdolliset ongelmat, jotka aiheutuvat rahoituspalveluyritysten valvonnasta tai niitä koskevasta sääntelystä erityisesti silloin, kun on kyse rajat ylittävistä rahoitustoiminnoista.
The committee requests financial services legislation to provide for preventive early-warning systems that are able efficiently to signal potential problems arising from the supervision or regulation of financial services companies, in particular when cross-border financial operations are involved.
Tutkintavaliokunta uskoo, että tämän pitäisi sisältyä komission Solvenssi II -ehdotukseen.
The committee believes that this should be encompassed by the Commission's proposal on Solvency II.
Tutkintavaliokunta pitää tervetulleena meneillään olevia keskusteluja, jotka koskevat Solvenssi II -ehdotusta sekä periaate- ja riskipohjaisen lähestymistavan soveltamista vakavaraisuusvaatimusten määrittelemiseen siten, että vaaditaan, että yritykset huolehtivat pääoman riittävyydestä oman profiilinsa mukaisesti pikemminkin kuin yleisten vaatimusten mukaisesti.
The committee welcomes current discussions surrounding Solvency II and the use of a principles and risk-based approach in calculating prudential requirements which will require companies to hold capital in line with their particular profile rather than meeting a one size fits all requirement.