natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E. huomauttaa, että edellä mainitun neljännen koheesiota koskevan väliraportin mukaan asukasta kohden laskettu BKT:n kasvu on ollut vuosina 1995–2005 nopeampaa koheesiorahastoista tukea saavissa 13 maassa (3,6 prosenttia vuotta kohden) kuin 15 jäsenvaltion EU:ssa (2,2 prosenttia vuotta kohden),
E. whereas, according to the above Fourth progress report on cohesion, between 1995 and 2005 GDP per capita growth in the 13 cohesion countries was greater than that of the Europe of Fifteen, with an annual rate of 3.6 % compared with 2.2 % per annum for the latter,
F. huomauttaa, että jokaisesta EU:n tasolla koheesiopolitiikkaan käytettävästä eurosta syntyy lisämenoja, jotka ovat keskimäärin 0,9 euroa muita heikommin kehittyneillä alueilla (tavoite 1 -alueilla) ja 3 euroa rakennemuutosalueilla (tavoite 2 -alueilla),
F. whereas every euro spent in the EU on cohesion policies generates an average of 0.90 euros of additional spending in less developed regions (Objective 1) and 3.00 euros in regions undergoing redevelopment (Objective 2),
G. katsoo, että sääntelemättömät markkinavoimat eivät yksin riitä Euroopan yhteisön perustajien asettaman koheesiotavoitteen saavuttamiseksi, vaan lisäksi tarvitaan välttämättä julkisia toimia, joilla voidaan taata tasapainon palauttaminen alueiden välille,
G. whereas the free play of market forces is not enough to create the cohesion that Europe’s founders were seeking, and whereas that cohesion necessarily requires public actions to enable the balance between regions to be restored,
H. toteaa, että rakennepolitiikoilla on merkittävä rooli alueellisen koheesion vahvistamisessa ja että niillä on voitava vastata EU:n uusiin alueellisiin haasteisiin, joita ovat muun muassa väestön ikääntyminen, maatalouden markkinoiden kehittyminen sekä maahanmuuttoon, energiaan ja ilmastonmuutokseen liittyvät kysymykset,
H. whereas the structural policies have an important role to play in strengthening territorial cohesion and will have to adapt in line with the emergence of new territorial challenges in the EU, such as the ageing population, changes in the agricultural market and the issues of immigration, energy and climate change,
I. toteaa, että monikeskuksisuus on Euroopan aluekehitysstrategian keskeinen teema, joka on otettava huomioon uuden koheesiopolitiikan täytäntöönpanovaiheessa,
I. whereas ‘polycentrism’ is the leitmotiv in the European Territorial Strategy that must be taken into account in the implementing phase of the new cohesion policy,
J. katsoo, että koheesiopolitiikan näkyvyyttä on lisättävä,
J. whereas there is a need to increase the cohesion policy’s visibility,
12. kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita edistämään hyviä käytänteitä, arvioimaan yhteisön politiikan vaikutuksia koheesioon asianmukaisten indikaattoreiden avulla ja asettamaan Euroopan aluekehittämisen seurantaverkoston käyttöön tarvittavat resurssit ja toimet, jotta se voisi todella arvioida rakennepolitiikan vaikutusta koheesioon;
Proposes to the European institutions and Member States promoting good practice and measuring the impact of Community policies on cohesion on the basis of relevant indicators, by endowing the European Spatial Planning Observatory Network (ESPON) with the resources and functions needed to enable it to act as an observatory of the impact of structural policies on cohesion;
16. kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja alueita turvautumaan aiempaa useammin rakennerahastoihin muuttotappiollisten alueiden kestävän ja itsenäisen kehityksen edistämiseksi sekä torjumaan väestörakenteen muutoksen kielteisiä vaikutuksia;
Calls on the Commission, the Member States and the regions to make greater use of the structural funds so that they boost the independent, sustainable development of regions of net emigration and counteract the negative consequences of demographic change;
19. korostaa alueellisen yhteistyön merkitystä koheesiopolitiikassa ja kehottaa hallintoviranomaisia lisäämään valtioiden ja alueiden välistä yhteistyötä luomalla alueellisia ja alakohtaisia yhteistyöverkostoja sekä vaihtamalla kokemuksia ja hyviä käytänteitä alueellisesti ja paikallisesti Alueet taloudellisen muutoksen puolesta -aloitteen avulla;
Underlines the importance of territorial cooperation under the cohesion policy and calls on the management authorities to promote transnational and inter-regional cooperation by setting up separate regional and sectoral cooperation networks and the communication of experiences and good practices at regional and local level under the ‘Regions for Economic Change’ initiative;
21. kehottaa komissiota tarkastelemaan Eurostatin kanssa uusien määrällisten ja laadullisten koheesioindikaattoreiden käyttöä uuden koheesiopolitiikan väliarvioinnissa vuonna 2009;
Calls on the Commission to deliberate on using new quantitative and qualitative indicators for cohesion together with Eurostat, in connection with the progress report on the new cohesion policy in 2009;
29. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille, alueiden komitealle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission, and to the governments of the Member States, the Committee of the Regions and the European Economic and Social Committee.
Euroopan parlamentti ja neuvosto antoivat heinäkuussa 2006 neljä asetusta, joissa määritellään uudella ohjelmakaudella 2007–2014 harjoitettava koheesiopolitiikka, ja hyväksyivät hieman myöhemmin koheesiopolitiikan strategiset suuntaviivat.
In July 2006 Parliament and the Council adopted the four regulations defining the cohesion policy for the new programming period from 2007 to 2014, and shortly afterward the strategic guidelines were also agreed.
Uuden koheesiopolitiikan oikeusperusta on siten määritetty.
The legal framework was already laid down.
Nyt kun myös strategiset suuntaviivat on hyväksytty, voidaan siirtyä uuden politiikan täytäntöönpanovaiheeseen.
Now that the strategic guidelines have been settled, the implementing phase of the new cohesion policy is starting up.
Vaikka päälinjoista on jo sovittu, on edelleen mahdollista esittää uusia suosituksia uuden politiikan toteutuksesta sen sosiaalisten, taloudellisten, alueellisten ja hallinnollisten vaikutusten maksimoimiseksi.
While the broad outlines are being implemented, it is still possible to make further recommendations to adjust the application of the new policy so as to maximise its impact in the areas of social, economic and regional policy and of governance.
Meneillään on myös päättyneen ohjelmakauden vaikutusten arviointivaihe.
We are also in the process of assessing the policy’s impact during the programming period that has now ended.
Komissio työstää jo neljättä koheesioraporttia, joka annettaneen kaupunkirakentamista ja alueellista koheesiota käsittelevässä ministerikokouksessa, joka pidetään 24. ja 25. toukokuuta 2007 Saksan Leipzigissa.
The Commission is working on the fourth report on cohesion, which will probably be presented at the ministerial meeting on urban development and regional cohesion, to be held in Leipzig, Germany on 24 and 25 May.
Syksyllä 2007 komissio aikoo käynnistää keskustelun koheesiopolitiikan tulevaisuudesta neljännen koheesioraportin päätelmien pohjalta.
In the autumn of 2007 the Commission will be launching a debate, based on the conclusions of the fourth report on cohesion, on the future of the cohesion policy.
Tämä vuoropuhelu huipentuu keskusteluun EU:n talousarvion tarkistuksesta, joka on sovittu toteutettavaksi varainhoitovuonna 2008–­2009 ja josta komissio aikoo antaa vuoden 2009 alussa tarkistuskertomuksen.
The debate will lead to discussion on the EU budget review agreed for 2008/2009, for which the Commission plans to present a report early in 2009.
Koska koheesiopolitiikasta on tulossa yksi Euroopan unionin talousarvion keskeisistä kohdista, tätä kysymystä on pohdittava erittäin huolellisesti.
As the cohesion policy will become the European Union’s largest budget item it should be considered with care.
Ennen Euroopan unionin talousarvion tarkistamista koskevan vuoropuhelun käynnistämistä olisi analysoitava ja palautettava mieliin, millaista lisäarvoa koheesiopolitiikasta saadaan.
It would seem worthwhile to analyse and draw attention to the policy’s added value before embarking on the debate on the EU budget review.
Mietinnön tarkoituksena onkin esittää suosituksia uuden koheesiopolitiikan toteutuksesta, osallistua neljännestä koheesioraportista käytävään vuoropuheluun sekä korostaa koheesiopolitiikan keskeistä roolia Lissabonin strategian ja koheesiostrategian tavoitteiden saavuttamisessa.
The purpose of this report is accordingly to make recommendations for implementing the new cohesion policy, to contribute to the debate on the fourth report on cohesion and to highlight the cohesion policy’s crucial role in fulfilling the aims of the Lisbon Strategy and cohesion.
Mietinnössä halutaan maksimoida aiempien kokemusten perusteella uuden koheesiopolitiikan sosiaaliset, taloudelliset, alueelliset ja hallinnolliset vaikutukset.
Drawing on past experience, the report seeks to maximise the impact, in social, economic, regional and governance terms, of the new cohesion policy.
Tämän tavoitteen saavuttamiseksi esitetään useita suosituksia ja huomautuksia.
With this aim in view, it makes a number of comments and recommendations.
I. Eri aloilla harjoitettavien julkisten politiikkojen yhteisvaikutusten optimointi
I. Optimising the synergy between the various public policies
Koheesiopolitiikan vaikutuksia voitaisiin vahvistaa lisäämällä eri aloilla harjoitettavien julkisten politiikkojen yhteisvaikutuksia vertikaalisella tasolla – kansallisten, alueellisten ja yhteisön politiikkojen välillä – ja horisontaalisella tasolla – eri aloilla harjoitettavien yhteisön politiikkojen välillä.
The impact of the cohesion policy could be improved by increasing the synergy between the various public policies, both vertically – between regional, national and Community policies – and horizontally – between the different Community policies.
Vertikaalisen tasolla jäsenvaltioiden olisi kiinnitettävä enemmän huomiota siihen, että niiden kansallinen politiikka tukee rakennerahastoista rahoitettuja toimia ja edistää keskeisten strategioiden (Lissabonin strategia, työllisyysstrategia jne.) täytäntöönpanoa.
In vertical terms, the Member States should be giving greater attention to ensuring that their national policies encourage support measures financed by the structural funds and help to implement the major strategies (Lisbon, employment and so on).
Horisontaalisella tasolla politiikan ja erityisesti innovaatiotoimintaan liittyvän politiikan olisi oltava yhdennetympää ja yhdistettävämpää.
In horizontal terms, the policies should be more integrated and combinable, particularly in the field of innovation.
Olisi helpotettava mahdollisuutta tukien ja toimenpiteiden yhdistämiseen, jotta alueet voivat keskittää kehittämistoimensa tiettyihin painopistealoihin.
It should be possible to accumulate certain aids and measures to enable the regions to concentrate their development efforts.
Innovaatiotoiminnalla on ratkaiseva vaikutus siihen, että koheesiopolitiikan taloudelliset vaikutukset saadaan maksimoitua.
Innovation is key to improving the economic impact of the cohesion policy.
Mietinnössä esitetään sen vuoksi Ahon raportin perustella suosituksia tavoista lisätä innovaatiotoimintaa uuden koheesiopolitiikan puitteissa.
For this reason the report sets out a number of recommendations for boosting innovation under the new cohesion policy, drawing on the Aho Group Report.
Pk-yritykset ovat avainasemassa innovaatioiden lisäämistä koskevan tavoitteen saavuttamisessa.
Small businesses have a key role in fulfilling the aim of increasing innovation.
Verrattuna esimerkiksi Yhdysvaltoihin, Euroopan unionin pk-yritykset eivät panosta riittävästi tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoimintaan.
Compared with the United States, for instance, small businesses in the European Union do not invest enough in research, development and innovation.
Erityisesti pk-yritysten toiminta mahdollistaa heikommin kehittyneiden alueiden lähentymisen kehittyneempiin alueisiin.
Yet small businesses are particularly suited to promoting the convergence of less developed regions.
Sen vuoksi olisi ehdotettava toimenpiteitä, kuten teknologiakoordinaattorin viran perustaminen, innovaatiotoiminnan tiellä olevien esteiden poistamiseksi ja asetettava kunnianhimoisia mutta realistisia määrällisiä tavoitteita.
It would therefore be appropriate to put forward some measures to overcome the obstacles to innovation, such as the person of the technology tsar, and to set out some ambitious, but realistic, quantified objectives.
Hallitustenvälinen konferenssi on lisännyt alueellisen koheesion tavoitteen perustuslakisopimukseen koheesiopolitiikan kolmanneksi ulottuvuudeksi.
The Intergovernmental Conference added the objective of territorial cohesion to the constitutional treaty as a third dimension of the cohesion policy.
Kyseisestä tavoitteesta on päästy sittemmin poliittiseen sopimukseen, vaikka perustuslakisopimusta ei ole vielä ratifioitu.
So the aim has been accepted politically even though the treaty has still not been ratified.
Alueellinen koheesio mainittiin kolmannessa koheesioraportissa ja strategisissa suuntaviivoissa ja sitä käsitellään myös toukokuussa 2007 annettavassa neljännessä koheesioraportissa.
Territorial cohesion was mentioned in the third report on cohesion and the strategic guidelines, and it will also be analysed in the fourth cohesion report in May 2007.
Vielä on kuitenkin paljon tehtävää tämän tavoitteen vahvistamiseksi.
However, much still needs doing to strengthen this objective.
Alueellisessa agendassa ja Leipzigin peruskirjassa, joka hyväksytään kaupunkirakentamista ja alueellista koheesiota käsittelevässä ministerikokouksessa toukokuun lopussa, vahvistetaan alueellisen koheesion tavoitteet, mutta niissä ei esitellä toimia, joilla päästään asetettuihin tavoitteisiin.
The Territorial Agenda and the Leipzig Charter, which will be adopted at the end of May at the ministerial meeting on urban development and territorial cohesion, will be laying down the aims of territorial cohesion, but will not be proposing actions to achieve those aims.
Alueellisten vaikutusten arviointi voisi olla yksi alueellista koheesiota lujittava väline.
The concept of territorial impact assessment could be a way of strengthening the concept.
Sen tavoitteena on voimistaa investointien myönteistä vaikutusta aluekehitykseen.
The aim of territorial impact assessment is to enhance the positive effects of investment on regional development.
Joissakin jäsenvaltioissa alueellisten vaikutusten arviointi on kehittynyt jo perinteeksi.
At national level some Member States already have a tradition of territorial impact assessment.
Monikeskuksisuus olisi otettava alueellisen ulottuvuuden keskeiseksi teemaksi.
‘Polycentrism’ should be the leitmotiv of the territorial dimension.
Lisäksi on tärkeää luoda tasapaino maaseutu- ja kaupunkialueiden välille ja tukea taloudellisen toiminnan harjoittamista suurten kaupunkikeskusten ulkopuolella.
In this context it is also important to be able to strike a balance between rural and urban areas and to support economic activities in areas that are remote from the major urban centres.
Neljännestä koheesioraportista käytävässä keskustelussa olisi käsiteltävä myös koheesioindikaattoreita ja menetelmiä, joilla mitataan koheesiopolitiikan vaikutusten lisäksi myös yhteisön muiden politiikkojen vaikutuksia koheesioon.
Discussion on the fourth report on cohesion should also involve a debate on the indicators for cohesion and the methods of measuring not only the cohesion policy’s impact but also the impact of other Community policies on cohesion.
BKT kuvaa hyvin alueiden taloudellista lähentymistä mutta ei yksin riitä sosiaalisen tai alueellisen lähentymisen mittaamiseen.
While GDP does reveal the economic convergence of the regions, it cannot adequately measure social or territorial convergence.
Vaikka talouskasvu voi joillakin heikommin kehittyneillä alueilla olla riittävää, työllisyyskehitys voi olla negatiivinen, millä voi olla huolestuttava vaikutus kyseisten alueiden demografiseen kehitykseen.
There are less developed regions with a good rate of economic growth but a declining employment rate, and this is having a disturbing impact on the demographic development of those regions.
Onkin otettava käyttöön muita indikaattoreita alueiden tarpeiden kartoittamiseksi.
We need to use other indicators to define such regions’ needs.
Julkisten politiikkojen yhteisvaikutusten optimoimiseksi horisontaalisella tasolla on parannettava tietämystä siitä, miten ne vaikuttavat koheesioon.
To optimise the synergies between the various public policies in horizontal terms we need to gain a better understanding of the impact of such policies on cohesion.
Sen vuoksi on perustettava seurantakeskus, joka tarkastelee yhteisön politiikkojen vaikutuksia koheesioon ja antaa komissiolle ja Euroopan parlamentille täsmällisempiä tietoja koheesiopolitiikan tuloksista, jotta sitä voitaisiin hyödyntää optimaalisesti jäsenvaltioissa ja alueilla.
This requires a kind of observatory to monitor the impact of Community policies, to enable the Commission and Parliament to obtain more detailed information on the results of the cohesion policy, to improve its use by the Member States and regions.
V. Hallintotavan parantaminen ja koheesiopolitiikan näkyvyyden lisääminen
V. Improving governance and raising the cohesion policy’s visibility
Koheesiopolitiikalla on kiistatta myönteinen vaikutus eurooppalaiseen hallintotapaan.
There can be no doubt that the cohesion policy is having a positive impact on governance in Europe.
Periaate kansalaisyhteiskunnan ja kaikkien hallintotasojen toimimisesta yhteistyössä on muuttanut monien rakennerahastoista rahoitusta saaneiden maiden hallintojärjestelmää.
The principle of cooperation, which includes civil society and all levels of government, has transformed the administrative system in many countries that are beneficiaries of the structural funds.
Tämä asettaa merkittävän haasteen EU-12-maille, jotka ovat uuden koheesiopolitiikan pääasiallisia hyötyjiä.
For the EU-12, as the main beneficiaries of the new cohesion policy, its implementation is a major challenge.
EU tukee 12 uuden jäsenvaltion pyrkimyksiä parantaa hallintokapasiteettiaan.
The EU is supporting the 12 new Member States in their efforts to strengthen their administrative capacities.
Tätä prosessia on tarkoitus jatkaa.
That process should continue in the implementation phase.
EU:n on myös varmistettava, että rakennerahastojen varoja käytetään tehokkaasti.
The EU should also take care to ensure that the structural funds are spent effectively.
EU:n jo yhteisrahoittamien hankkeiden keskeyttämisestä olisi määrättävä ankaria seuraamuksia sen estämiseksi, että viranomaiset hukkaavat varoja jättämällä hankkeita kesken.
Abandonment of projects already cofinanced by the EU should be rigorously penalised, with the aim of deterring authorities from wasting money by not seeing projects through to completion.
Sen lisäksi että koheesiopolitiikka on muuttanut jäsenvaltioiden ja niiden alueiden hallintojärjestelmiä, se on myös parantanut EU:n näkyvyyttä kansalaisten keskuudessa ja EU:n kannatusta alueilla, jotka ovat saaneet tuntuvaa hyötyä koheesiopolitiikasta.
The cohesion policy has not only transformed the administrative system of Member States and their regions, but also raised the EU’s visibility to citizens and underlined the increase in EU support to the regions, which it has benefited substantially.
Valitettavasti toimien näkyvyyttä lisäävät toimet jäävät toisinaan toteuttamatta, erityisesti pienissä hankkeissa.
Unfortunately the measures to increase the visibility of support schemes are not always respected and do not apply to small-scale projects.
Kaikkien toimien näkyvyyttä on lisättävä, jotta koheesiopolitiikan myönteinen vaikutus EU:n kannatukseen saataisiin maksimoitua..
To reinforce the positive impact of the cohesion policy on support for the EU, there is a need to raise the visibility of all support measures.
rakennepolitiikan vaikutuksista ja seurauksista EU:n koheesion kannalta
on the impact and consequences of structural policies on EU cohesion
Hyväksytyt tekstit, P6_TA(2006)0221 . esittämistä ensisijaisista tavoitteista;
Texts Adopted of that date, P6_TA(2006)0221 . , Parliament lists cohesion as one of the priorities for the 2007 budget:
7. pyytää luomaan mittavälineen, joka olisi yhteinen kaikille jäsenvaltioille ja joka sisältäisi erilaisia määrällisiä ja laadullisia indikaattoreita;
Calls for a measuring instrument (common to all the Member States and weighted on the basis of the various quantitative and qualitative indicators) to be devised;
9. vastustaa yhteisön koheesiotoimien seurantaverkon perustamista, ellei sille samalla siirretä toimivaltaa ja taloudellisia resursseja.
Opposes the establishment of a Community policy monitoring centre unless powers, responsibilities and financial resources are transferred concomitantly.
Rakennepolitiikan vaikutukset ja seuraukset Euroopan unionin koheesion kannalta
The impact and consequences of structural policies on EU cohesion
Laima Liucija Andrikienė, Richard James Ashworth, Reimer Böge, Salvador Garriga Polledo, Monica Maria Iacob-Ridzi, Janusz Lewandowski, Mario Mauro, Nina Škottová, László Surján, Herbert Bösch, Brigitte Douay, Neena Gill, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Vladimír Maňka, Dan Mihalache, Gianni Pittella, Yannick Vaugrenard, Ralf Walter, Gérard Deprez, Nathalie Griesbeck, Anne E. Jensen, Jan Mulder, Kyösti Virrankoski, Wiesław Stefan Kuc, Wojciech Roszkowski, Gérard Onesta
Laima Liucija Andrikienė, Richard James Ashworth, Reimer Böge, Salvador Garriga Polledo, Monica Maria Iacob-Ridzi, Janusz Lewandowski, Mario Mauro, Nina Škottová, László Surján, Herbert Bösch, Brigitte Douay, Neena Gill, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Vladimír Maňka, Dan Mihalache, Gianni Pittella, Yannick Vaugrenard, Ralf Walter, Gérard Deprez, Nathalie Griesbeck, Anne E. Jensen, Jan Mulder, Kyösti Virrankoski, Wiesław Stefan Kuc, Wojciech Roszkowski, Gérard Onesta
Paul Rübig, Hans-Peter Martin
Paul Rübig, Hans-Peter Martin
joka sisältää ehdotuksen Euroopan parlamentin suositukseksi neuvostolle rasismin ja muukalaisvihan vastaisesta toiminnasta tehtävää puitepäätöstä käsittelevien neuvottelujen etenemisestä
containing a proposal for a European Parliament recommendation to the Council concerning the progress of the negotiations on the framework decision on action to combat racism and xenophobia
EHDOTUS SUOSITUKSEKSI (B6‑0076/2007)........................................................................7
PROPOSAL FOR A RECOMMENDATION (B6-0076/2007)..................................................7
rasismin ja muukalaisvihan vastaisesta toiminnasta tehtävää puitepäätöstä käsittelevien neuvottelujen etenemisestä
concerning the progress of the negotiations on the framework decision on action to combat racism and xenophobia
– ottaa huomioon Martine Rouren PSE-ryhmän puolesta esittämän ehdotuksen suositukseksi neuvostolle rasismin ja muukalaisvihan vastaisesta toiminnasta tehtävää puitepäätöstä käsittelevien neuvottelujen etenemisestä ( B6-0076/2007 ),
– having regard to the proposal for a recommendation to the Council which has been tabled by Martine Roure on behalf of the PSE Group concerning the progress of the negotiations on the framework decision on action to combat racism and xenophobia ( B6‑0076/2007 ),
– ottaa huomioon 4. heinäkuuta 2002 vahvistamansa kannan rasismin ja muukalaisvihan vastaisesta toiminnasta
– having regard to its 4 July 2002 position on the combating of racism and xenophobia
– ottaa huomioon yhteisen toiminnan 96/443/JAI rasismin ja muukalaisvihan vastaisesta toiminnasta,
– having regard to Joint Action 96/443/JHA concerning action to combat racism and xenophobia,
– ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston puitepäätökseksi rasismin ja muukalaisvihan vastaisesta toiminnasta ( KOM(2001)0664 )
– having regard to the proposal for a Council framework decision on the combating of racism and xenophobia ( COM(2001)0664 )