natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon ( A6‑0367/2006 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0367/2006 ),
A. ottaa huomioon, että pohjoinen ulottuvuus muodostaa laajat puitteet, jotka kattavat kaikki pohjoiset alueet – Itämeren ja Barentsin alueet sekä arktisen alueen – sekä kaikki politiikan alat, sekä ulkoiset että sisäiset,
A. whereas the Northern Dimension forms a wide framework covering all the Northern Regions - the Baltic Sea and Barents Regions and the Arctic - and all policy areas, both external and internal,
B. katsoo, että pohjoisella ulottuvuudella voidaan edistää talouskasvua vahvistavaa alueellista ja rajat ylittävää yhteistyötä ja yksilöidä yhteisiä reagointitapoja yleisiä haasteita varten, mutta toistaiseksi ei ole kyetty hyödyntämään täysipainoisesti sen tarjoamaa potentiaalia alueita koskevia eri kysymyksiä hoidettaessa,
B. whereas the Northern Dimension policy has the potential to help to promote regional and cross-border cooperation for further economic growth and to identify joint responses to common challenges, but has not to date been able to fully fulfil its potential to address the variety of issues pertinent to the region,
C. katsoo, että Itämeren alue on historiallisesti merkittävä idän ja lännen yhdistävä käytävä, jonka olisi siten kuuluttava uuteen pohjoisen ulottuvuuden politiikkaan keskeisenä tekijänä,
C. whereas the Baltic Sea region is a historically significant gateway area uniting the West and the East and should, as such, be at the core of the new Northern Dimension policy,
D. ottaa huomioon, että Itämerestä tuli vuoden 2004 laajentumisen seurauksena lähes Euroopan unionin sisämeri, mare nostrum , ja että Itämeren strategia saattaa edistää merkittävästi pohjoisen ulottuvuuden soveltamisalan ja toimintojen uudelleenarviointia laajentumisen jälkeisten muutosten huomioon ottamiseksi,
D. whereas the Baltic Sea has almost become an internal sea, a mare nostrum , of the European Union following the 2004 enlargement, and whereas the Baltic Sea Strategy may serve as a substantial contribution to the reappraisal of the scope and activities of the Northern Dimension to reflect the changes since that enlargement,
E. ottaa huomioon, että Itämeren strategia saattaa edistää merkittävästi Itämeren alueella toimivien alueellisten elinten välisen koordinoinnin parantamista,
E. whereas the Baltic Sea Strategy could make an important contribution to the achievement of better coordination between the regional bodies operating in the Baltic Sea region,
Päätöslauselman päämäärä
Aim of this resolution
a. tukemaan pohjoisen ulottuvuuden politiikkaa ja määrittelemään Itämeren alueen painopistealakseen korostaen kuitenkin jatkuvaa tukeaan arktiselle politiikalle, myös yhteistyölle Norjan ja Islannin kanssa; edistämään Itämeren alueen alueellisen yhdentymisen syventämistä laajemman eurooppalaisen taloutta ja politiikkaa koskevan alueen toteuttamiskelpoisena osana ja sen dynaamisena osatekijänä;
(a) support the Northern Dimension policy and define the Baltic Sea region as its priority area, whilst nevertheless underlining its ongoing support for the Arctic Policy, including cooperation with Norway and Iceland; promote deeper regional integration in the Baltic Sea region as a viable part and a dynamic component of a wider European economic and political area;
b. hyödyntämään Itämeren alueen dynaamisten talouksien suomia mahdollisuuksia mahdollisimman hyvin ja luomaan Itämeren alueelle järjestelmällisesti maineen yhtenä maailman kiinnostavimmista ja kilpailukykyisimmistä alueista;
(b) make the most of the opportunities offered by the dynamic economies of the Baltic Sea region and systematically create a brand for the region as one of the most attractive and competitive areas in the world;
c. avustamaan Itämeren ympäristön tilan kohentamista, koska Itämeri on tällä hetkellä yksi maailman saastuneimmista meristä; vähentämään pilaantumista ja rehevöitymistä ja estämään öljyn ja muiden myrkyllisten ja haitallisten aineiden lisäpäästöt;
(c) help to improve the ecological status of the Baltic Sea, which is currently one of the most polluted sea areas in the world; reduce pollution and eutrophication and prevent further releases of oil and other toxic and harmful substances;
esittää edellä mainitun perusteella seuraavat ehdotukset:
Against that background, makes the following proposals:
6. toteaa, että sekä Venäjä että jäsenvaltiot ovat vastuussa Itämeren pilaantumisesta; korostaa, että meriympäristön suojeleminen erityisesti rehevöitymisen vähentämiseksi on yksi tärkeimmistä huomioon otettavista näkökohdista, kun aluetta koskevia unionin maatalous- ja rakenneohjelmia pannaan täytäntöön; pitää myönteisenä, että Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO on luokitellut suurimman osan Itämeren alueesta erityisen herkäksi merialueeksi; ehdottaa ekologisesti tyypillisten ja arvokkaiden suojeltujen rannikkoalueiden ja niiden lähialueiden verkoston perustamista;
Notes that the responsibility for the pollution of the Baltic Sea lies with both Russia and the Member States; stresses that protecting the marine environment with regard, in particular, to the reduction of eutrophication is one of the most important aspects to be considered in the implementation of the Union’s agricultural and structural programmes in the region; notes with satisfaction that most of the Baltic Sea region has been granted the status of a Particularly Sensitive Sea Area by the International Maritime Organization; proposes the establishment of a network of ecologically representative and valuable off-shore and coastal protected areas;
8. korostaa tarvetta suojella ja vahvistaa Itämeren alueen kalakantaa; pyytää komissiota laatimaan kattavan suunnitelman luonnonlohikantojen suojelemiseksi ja elvyttämiseksi Itämeren vesistössä hyödyntämällä kaikkia kutujokia;
Underlines the need to protect and strengthen the fish stocks in the Baltic Sea region; asks the Commission to prepare a comprehensive plan for conserving and restoring the natural salmon stocks in the Baltic Sea water system by utilising all the spawning rivers;
13. katsoo, että täyttääkseen vastuunsa Itämeren saastumisen vähentämisessä jäsenvaltioilla olisi oltava oikeus soveltaa tai ottaa käyttöön suojatoimenpiteitä, jotka ovat tiukempia kuin EU:n ehdottamat toimenpiteet;
Takes the view that, in order to fulfil their responsibility to lessen the pollution of the Baltic Sea, Member States should have the right to maintain or introduce more stringent protective measures than those proposed by the EU;
17. tunnustaa, että useat alueen kansallisista markkinoista ovat suhteellisen pieniä, mikä on johtanut monissa tapauksissa kilpailun vähäisyyteen; korostaa alueen jäsenvaltioiden poikkeuksellista keskinäistä taloudellista riippuvuutta; kehottaa panemaan täytäntöön neljä perusvapautta (henkilöiden liikkuvuuden vapaus, tavaroiden liikkuvuuden vapaus, asettautumisvapaus ja pääoman vapaa liikkuvuus) alueen EU-maiden välillä;
Recognises that most national markets in the region are relatively small, which has in many cases resulted in a low level of competition; points out the exceptional economic interdependence of the Member States in the region; calls for full implementation of the four basic freedoms (freedom of movement of persons, freedom of movement of goods, freedom of establishment and the free movement of capital) as between the EU Member States located in the region;
Pohjoisen ulottuvuuden käsite otettiin käyttöön Suomen aloitteesta ja se oli yksi Suomen EU-puheenjohtajakauden keskeisistä painopisteistä vuoden 1999 jälkipuoliskolla.
The concept of the Northern Dimension (ND) was brought up by Finnish initiative and it was one of the main focuses of the Finnish EU Presidency in the second half of 1999.
Tämä toimintalinja oli edelleen ensisijainen painopiste Tanskan puheenjohtajakaudella vuonna 2002, mutta se on menettänyt jonkin verran merkitystään sitä seuraavien puheenjohtajakausien aikana, joina on painotettu enemmän Välimeren aluetta kuin Pohjois-Eurooppaa.
The policy could be still considered a priority issue for the Danish Presidency of 2002 but lost its importance somewhat during subsequent Presidencies, which placed more focus on the Mediterranean area than the North.
Pohjoisen ulottuvuuden tavoitteet on yksilöity pohjoista ulottuvuutta koskevissa toimintasuunnitelmissa.
The objectives of the ND are identified in the Northern Dimension Action Plans.
Ensimmäinen toimintasuunnitelma hyväksyttiin Feiran Eurooppa-neuvostossa kesäkuussa 2000 kaudelle 2000–2003.
The First Action Plan was adopted at the Feira European Council in June 2000 for the period 2000-2003.
Siinä keskityttiin ympäristöön, ydinturvallisuuteen, järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan ja Kaliningradiin.
Its focus was on environment, nuclear safety, the fight against organised crime and Kaliningrad.
Toinen pohjoista ulottuvuutta koskeva toimintasuunnitelma kaudelle 2004–2006 hyväksyttiin lokakuussa 2003.
The Second Northern Dimension Action Plan for the period 2004-2006 was adopted in October 2003.
Se kattaa viisi laaja-alaista painopistealuetta: talous, inhimilliset voimavarat, ympäristö, rajatylittävä yhteistyö sekä oikeus- ja sisäasiat.
It covers five broad key priority themes: economy; human resources; the environment; cross-border cooperation and justice and home affairs.
Kaliningrad ja arktinen alue mainitaan alueina, joilla on erityistarpeita.
Kaliningrad and the Arctic region are mentioned as regions with specific needs.
Vuoden 2006 jälkipuoliskolla pohjoinen ulottuvuus on jälleen näkyvällä paikalla EU:n asialistalla, koska se on Suomen puheenjohtajakauden ulkosuhteiden ohjelman tärkeimpiä kysymyksiä.
In the second half of 2006, the ND policy figures once again high on the EU's agenda, being a top priority on the external relations programme of the Finnish Presidency.
Tällä kaudella tarkastellaan myös uudelleen tämän toimintalinjan poliittisia ja institutionaalisia rakenteita, koska pohjoista ulottuvuutta koskeva toinen toimintasuunnitelma päättyy vuoden 2006 lopussa, minkä jälkeen uuden pohjoisen ulottuvuuden politiikan määrittävän puiteasiakirjan on määrä tulla voimaan.
This period will also see a review of the political and institutional structures of the policy, as the Second Northern Dimension Action Plan will expire at the end of 2006 and a framework document defining a new ND policy beyond 2006 should then enter into force.
Tärkeintä on, että politiikkaa on muutettava Moskovassa toukokuussa 2005 pidetyssä EU:n ja Venäjän huippukokouksessa hyväksyttyjen neljän yhteisen alueen mukaisesti.
Most importantly, the policy also needs to be adapted in the light of the Four Common Spaces adopted at the EU-Russia Summit in May 2005 in Moscow.
Helsingissä 24. marraskuuta 2006 pidettävässä EU:n ja Venäjän huippukokouksessa odotetaan sopimusta uudesta pohjoista ulottuvuutta koskevasta poliittisesta julkilausumasta ja puiteasiakirjasta, ja niiden odotetaan tulevan voimaan vuonna 2007.
An agreement on the new ND political declaration and the framework policy document is expected at the EU-Russia Summit on 24 November 2006 in Helsinki, while entry into force is planned for 2007.
Pohjoista ulottuvuutta koskevan politiikan avulla voitaisiin edistää strategista alueellista yhteistyötä ja talouskasvua laajemmalla pohjoisen ulottuvuuden alueella.
The ND policy has a potential to contribute to promoting strategic regional cooperation and economic growth in the wider ND area.
Itämeren alue
The Baltic Sea Region
EU:n vuoden 2004 laajentumisen seurauksena Itämerestä on tullut lähes EU:n sisämeri, mare nostrum .
Following the enlargement of the EU in 2004, the Baltic Sea has almost become an internal sea, a mare nostrum of the Union.
Itämerta reunustaa yhdeksän maata, joista kahdeksan EU:n jäsenvaltioita, sekä Kaliningradin erillisalue ja Venäjän Pietarin alue.
Nine countries border the Baltic Sea, comprising eight EU Member States, the enclave of Kaliningrad and the St Petersburg region of Russia.
Yhdessä nämä kahdeksan EU:n jäsenvaltiota muodostavat kolmanneksen EU:n väkiluvusta ja kolmanneksen sen BKT:sta.
Together, these eight EU Member States account for one third of the population of the Union with one third of its GDP.
Talous: edellytykset Euroopan dynaamisimmaksi alueeksi
Economy: potential to become the most dynamic region of Europe
Itämeren kehitysfoorumin mukaan Itämeren alue on kilpailukykyindeksin kärjessä kolmeen muuhun osapuilleen samankokoiseen alueeseen nähden: Keski-Euroopan alue (Itävalta, Kaakkois-Saksa, Tšekin tasavalta, Unkari, Slovenia, Slovakia ja Etelä-Puola), Brittein saaret ja Iberian niemimaa.
According to the Baltic Development Forum, the Baltic Sea Region leads in the Competitiveness Index, in comparison to three other regions of approximately same size: the Central European Region (Austria, southeast Germany, the Czech Republic, Hungary, Slovenia, Slovakia, and southern Poland), the British Isles and the Iberian Peninsula.
Viime vuosina alue on ohittanut eurooppalaiset vertailualueet tärkeimpien suorituskykyä koskevien toimien, kuten vaurauden kasvun, työvoiman tuottavuuden kasvun ja tieteellisten innovaatioiden suhteen.
In recent years, the Region has outperformed European peer regions on key performance measures such as prosperity growth, labour productivity growth, and scientific innovation.
Tärkeimpiä vahvuuksia ovat vahva fyysinen infrastruktuuri, osaava työvoima, vähäinen korruptio, vahvat tutkimusklusterit ja vahva tiedejärjestelmä.
Key strengths are a strong physical infrastructure, a skilled labour force, low levels of corruption, strong research clusters and a strong science system.
Kilpailukyvyn tarjoamia mahdollisuuksia ei ole kuitenkaan hyödynnetty täysimääräisesti.
The competitiveness potential is, however, not fully exploited.
Alueen vauraus jää alle vertailualueiden tason.
Prosperity of the Region is below the level of peer regions.
Alueella toimii vain 27 Europe 500 -rangking-listan 500:stä nopeimmin kasvavasta yrityksestä.
The Region is home to only 27 of the 500 fast growing companies ranked in the “Europe 500”.
Tämä osuus on vain noin puolet alueen 10,5 prosentin osuudesta 25 EU-maan BKT:sta.
This share is only about half its 10.5% share of EU-25 GDP.
Viime vuosisadan historiallisen jaon tuloksena Itämeren valtioiden välillä on selvästi havaittavia, tuntuvia taloudellisia eroja.
As a result of the historical divide during the last century, there are today noticeable and substantial economic differences amongst the Baltic Sea States.
Näiden suurten erojen poistamisen on oltava yksi tämän strategian päätavoitteista, koska jos siihen ei puututa, aivovuoto näistä maista voi jatkossa haitata vakavasti niiden kehitystä.
The elimination of these great disparities must be one of the main aims of this Strategy because if this issue is not addressed, the brain-drain from these countries could seriously threaten their further development.
On käynyt ilmi, että alueen suurin heikkous on vähäinen sisäinen kilpailupaine.
It turns out that the key weakness of the Region is the low level of internal competitive pressure.
Millään alueen maista ei ole yksinään riittävän suuria markkinoita tarvittavan kilpailun ilmapiirin edistämiseksi.
None of the countries in the Region alone has a market big enough to promote the needed sense of competition.
Ongelma voidaan ratkaista vain syventämällä alueen integraatiota.
The only solution to the problem is to deepen the integration of the Region.
Ympäristö: Itämeren pelastaminen
Environment: saving the Baltic Sea
Itämeren ekosysteemi on erittäin haavoittuva, koska meri on matala, sen vesi vaihtuu hitaasti ja se on hyvin saastunut.
The ecosystem of the Baltic Sea is highly vulnerable, as the sea itself is shallow, its water changes slowly, and it is heavily polluted.
Itämeren valuma-alueella asuu 85 miljoonaa ihmistä ja se on maailman vilkkaimmin liikennöityjä meriä, minkä vuoksi siihen kohdistuva paine ihmisten taholta on erittäin suuri.
The human burden for the sea is intensive as there are 85 million people living in the catchment area and maritime transport is among the most intensive in the world.
Itämeri on murtovesiallas.
The Baltic is a pool of brackish water.
Siinä elää sekä makean veden että meriveden lajeja, ja monille näistä lajeista olosuhteet ovat selviytymisen kannalta äärirajoilla.
There are both freshwater and seawater species in the Baltic Sea and for many of these species the conditions are reaching extreme levels considered close to the survival limit.
Itämeren suurimmat ympäristöhaasteet ovat rehevöityminen, hitaasti hajoavat saasteet, kuten dioksiini, PCB ja orgaaniset tinayhdisteet, lajeja uhkaavat vieraat lajit, alusten tarkoitukselliset laittomat päästöt, öljyonnettomuuksien, öljykenttien hyödyntämisestä aiheutuvat ja nopeasti yleistyvien öljykuljetusten kasvava riski, samoin kuin ydinturvallisuus.
The main environmental challenges for the Baltic Sea are eutrophication, persistent pollutants, e.g. dioxin, PCB and organic tin compounds, alien invasive species, deliberate illegal discharges from ships, growing risk of oil accidents, from oil field exploitation and rapidly growing oil transport, as well as nuclear safety.
Itämeren pelastaminen on äärimmäisen tärkeää kaikille alueen maille.
Saving the Baltic Sea is of vital importance for all the countries in the Region.
Itämeren alueella on tärkeää käsitellään kulttuuriin ja kansalaisyhteiskuntaan liittyviä kysymyksiä, jotta sitä voidaan pitää harmonisena ja yhteenkuuluvana EU:n alueena.
In order for the Baltic Sea Region to be seen as a harmonious and cohesive region within the EU, it is essential that culture and civil society are addressed.
Koulutus on alueen kestävän kehityksen kannalta ratkaisevan tärkeää, ja tässä kohdin tulevat esiin alueen tiiviit sisäiset siteet ja yhteistyöhalukkuus.
Education is a sector of crucial importance for sustainable development in the Region, demonstrating the strong links in the Region and willingness to cooperate.
Erityisesti osaamiskeskusten perustaminen ja tutkimus- ja kehitysinstituuttien tukeminen koko alueella auttaisi muodostamaan lujan perustan ponnisteluille kohti Euroopan taloudelle Lissabonin strategiassa asetettuja tavoitteita.
More particularly, the creation of centres of excellence and the fostering of research and development institutions across the Region would help lay the foundations for further progress towards achieving the targets for Europe's economy as outlined in the Lisbon Agenda.
Olisi myös kiinnitettävä erityistä huomiota tutkimusinnovaatioihin rohkaisemiseen.
Special attention should be paid to encouraging innovation of research.
Alueen avautuneisuuden edistämiseksi EU:n olisi rahoitettava toimia, joilla parannetaan tietämystä alueen rikkaasta kulttuuriperinnöstä koko EU:n alueella.
There is a need, in order to promote the outward looking nature of the Region, for the EU to sponsor a greater level of awareness of the rich cultural heritage of the Region throughout the EU.
Itämeren alueen turvallisuus on kohentunut huomattavasti.
Security environment in the Baltic Sea Region has improved considerably.
Ansio tästä kuuluu EU:n ja NATOn laajenemiselle samoin kuin Venäjän sisäpolitiikan suhteelliselle vakautumiselle ja kasvavalle taloudelle.
This can be accredited both to EU and NATO enlargements and also to the relative stabilisation of Russia's domestic politics and its growing economy.
Venäjän ja Baltian maiden välillä on kuitenkin edelleen huomattavia jännitteitä, mikä on suoraa seurausta 50 vuotta kestäneestä Neuvostoliiton totalitaarisesta miehitysajasta.
However, there remains noticeable tension between Russia and the Baltic States, this being a direct consequence of the half century long Soviet totalitarian occupation.
Olisi suotavaa vähentää näitä poliittisia eroja.
It would be desirable that these political differences were reduced.
Perinteiset turvallisuusuhat ovat vähentyneet alueella, kun taas niin sanotut pehmeät turvallisuusriskit muodostavat suurimman uhan turvallisuudelle.
Whereas conventional security threats have diminished in the Region, the so-called soft security risks constitute the biggest security threat.
Ajankohtaisimmat turvallisuusongelmat liittyvät ympäristöön, talouteen ja sosiaalisiin kysymyksiin, järjestäytynyttä rikollisuutta unohtamatta.
The most acute security problems are of environmental, economic and social nature, not to forget organised crime.
Tarvitaan myös EU:n jäsenvaltioiden välistä tiivistä yhteistyötä energiatoimitusten varmuuden alalla.
Close cooperation between EU Member States in the field of security of energy supply are also necessary
Esittelijä katsoo, että Itämeren alueen, joka on historiallisesti merkittävä portti lännen ja idän välillä, olisi sijoituttava uuden pohjoista ulottuvuutta koskevan politiikan ytimeen.
The rapporteur believes that the Baltic Sea Region, as a historically significant gateway area uniting the West and the East, should be at the core of the new ND policy.
Ehdotettu Itämeren strategia vahvistaisi EU:n nykyistä pohjoisen ulottuvuuden politiikkaa ja se voisi auttaa huomattavalla tavalla pohjoisen ulottuvuuden soveltamisalan ja toiminnan uudelleenarviointia, jotta otetaan huomioon politiikkaympäristön muutokset ja käsitellään nimenomaan Itämeren aluetta koskevia haasteita.
The proposed Baltic Sea Strategy would strengthen the existing EU ND policy programme and may serve as a substantial contribution to the reappraisal of the scope and activities of the ND to reflect the changes in the political environment and deal with the challenges particular to the Baltic Sea Region.
Ehdotettu strategia toimisi yleisenä toimintalinjana alueella toimiville kymmenille järjestöille ja loisi siten parempaa synergiaa.
Further, the proposed Strategy could serve as an umbrella concept for the dozens of organisations operating in the Region and, thus, create better synergies.
Nykyisistä ponnisteluista huolimatta päällekkäisyyksiä on liikaa, ja alueellisten elinten välisen yhteistyön tehostaminen onkin ensiarvoisen tärkeää.
Despite current efforts there is too much overlapping and better coordination between the regional bodies is vital.
Strategialla on kolme päätavoitetta: pohjoisen ulottuvuuden tukeminen, Itämeren saattaminen pohjoisen ulottuvuuden keskeiseksi painopisteeksi ja Itämerta koskevan tietoisuuden lisääminen, erityisesti ympäristöasioissa.
The Strategy has three main objectives: to support the ND, to make the Baltic a core focus area of the ND and to raise awareness of the Baltic Sea, especially in environmental matters.
Esittelijä ehdottaa erilaisia konkreettisia aloitteita näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, joista tärkeimpiä ovat seuraavat:
The rapporteur is suggesting various concrete initiatives to achieve these objectives, the main points include to:
1) Komissiota kehotetaan laatimaan ehdotus EU:n Itämeren aluetta koskevaksi strategiaksi.
1) Call on the Commission to make a proposal for an EU Baltic Sea Strategy;
2) Ehdotetaan vuotuisen Itämeri-huippukokouksen järjestämistä ennen Eurooppa-neuvoston kesäkokousta.
2) Put forward a proposal for an annual Baltic Sea Summit to be held before the Summer European Council;
3) Kehotetaan laatimaan Itämeren aluetta koskevalle strategialle oma EU:n budjettikohta, mahdollisesti osaksi eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välinettä.
3) Call for an own EU budget line for the Baltic Sea Strategy, possibly under the European Neighbourhood and Partnership Instrument;
4) Kehotetaan ottamaan huomioon meriympäristön suojelu pantaessa täytäntöön EU:n maatalousohjelmia ja rakenteellisia ohjelmia alueella.
4) Call for the consideration of the protection of the marine environment in the implementation of the Union’s agricultural and structural programmes in the Region;
5) Kehotetaan muodostamaan yhteinen mekanismi suurten öljyonnettomuuksien torjumiseksi ja käsittelemiseksi.
5) Call for a joint mechanism to prevent and deal with major oil accidents;
6) Ehdotetaan ekologisesti tyypillisten ja arvokkaiden suojeltujen rannikkoalueiden ja niiden lähialueiden verkoston perustamista.
6) Put forward a proposal to establish a network of ecologically representative and valuable off-shore and coastal protected areas;