natgillin/translations-raw huggingface dataset:
47. muistuttaa, että useat Välimeren maat ovat tuoneet julki toiveensa siitä, että niiden tuotteiden etuuskohtelu yhteisön markkinoilla säilytettäisiin; katsoo, että tällainen epäsymmetrinen etuusjärjestelmä ei sovi yhteen maatalousalan yleisen vapauttamisen kanssa; painottaa lisäksi, että on kaikkien Välimeren maiden yhteisten etujen mukaista, että ne säilyttävät eräitä tarjonnan hallinnan välineitä omilla markkinoillaan;
Points out that many Mediterranean countries have expressed the wish to preserve their trade preferences vis-à-vis the Community market; considers that maintaining this preferential and asymmetric system is incompatible with a general liberalisation of the agriculture sector; emphasises, furthermore, that it is in the mutual interest of all Mediterranean countries to preserve certain tools with which to manage supply on their respective markets;
Tekniset standardit ja säännöt, tekijänoikeudet, kilpailu
Technical regulations and standards, intellectual property, competition
Ympäristö ja kestävä kehitys
The environment and sustainable development
73. kehottaa komissiota keskittymään ensisijaisesti meren pilaantumista koskevan Barcelonan pöytäkirjan täysimääräiseen täytäntöönpanoon kaikissa Välimeren maissa erityisesti lisäämällä Välimeren ympäristön suojelun teknisen tukiohjelman (Metap) rahoitusta;
Calls on the Commission to concentrate on the full implementation of the Barcelona Protocol on land-based sources of maritime pollution by all Mediterranean countries, especially through increased financing for the Mediterranean Environmental Technical Assistance Program (METAP);
78. kehottaa komissiota ja eteläisiä ja itäisiä Välimeren maita myös toteuttamaan yhteisiä toimia, joilla pyritään a) yksinkertaistamaan hallintoa, b) parantamaan ammatillisten yhdistysten, työnantajajärjestöjen ja ammattiliittojen edustuksellisuutta, c) kaupallisten tietojen saatavuuteen, d) yritysten tekniseen tukeen ja tukipalveluihin sekä e) jatkuvaan koulutukseen;
Also calls on the Commission and the SEMCs to engage in joint action aimed at: (a) the simplification of administrative procedures, (b) ensuring professional, business and trade union associations are more genuinely representative, (c) enabling access to commercial information, (d) providing firms with technical assistance and support services and (e) the provision of lifelong training;
83. tukee Euro–Välimeri-tuotantoalueen perustamista, sillä vain sen avulla Välimeren etelä-, mutta myös pohjoisosa voi vastata kilpailevien alueryhmittymien kilpailuun ja voidaan varmistaa teollisuustuotannon ja työpaikkojen säilyminen; pitää välttämättömänä osoittaa unionin määrärahoja nimenomaisesti tätä silmällä pitäen tutkimus-, innovaatio- tai yhteistyöohjelmien tueksi;
Supports the establishment of a Euro-Mediterranean production area as the only means of enabling not only the southern, but also the northern Mediterranean to face the challenge of competing regional blocks and ensure that industrial output and employment can be maintained; considers that it is necessary to allocate specific European funds to support programmes of research, innovation or cooperation with that end in view;
85. toteaa, että rahoituksen saannin vaikeus ja joidenkin rahoitusvälineiden huono soveltuvuus ovat edelleen huomattavia esteitä alan pk-yrityksille; kehottaa komissiota tutkimaan keinoja puutteiden korjaamiseksi sekä myös kannustimia, joiden avulla osa tuotantoketjusta säilyisi Euro–Välimeri-alueen maissa;
Notes that the difficulty of gaining access to financing and the unsuitable nature of certain financial instruments are still considerable hurdles to overcome for SMEs in the sector; calls on the Commission to propose means of remedying these deficiencies and incentive measures aimed at retaining part of the production chain in the countries of the Euro-Mediterranean area;
Tiede ja teknologia
Science and technology
87. kehottaa komissiota ja eteläisiä ja itäisiä Välimeren maita toteuttamaan aloitteita, joilla pyritään parantamaan koulutusjärjestelmää yleisesti, kiinnittämään enemmän huomiota nuorten rooliin sekä edistämään korkeakouluvaihdon lisäämistä ja naisten mukaantuloa työelämään erityisillä opetusohjelmilla; korostaa, että naisten työelämään osallistumisen lisääminen on yksi talouskehityksen avaintekijöistä; pitää myönteisinä kulttuurien välistä vuoropuhelua edistävän Anna Lindhin Euro–Välimeri-säätiön aloitteita Euromed‑kouluista, nuorten tutkijoiden Euromed-tiimeistä, kesäyliopistoista sekä vaihto‑ohjelmasta, jotka mahdollistavat vuoropuhelun ja yhteistyön syventämisen Euro‑Välimeri-kumppanuuteen osallistuvien kesken;
Calls on the Commission and the SEMCs to introduce measures aimed at improving the educational system in general, to pay more attention to the role of young people, and to encourage more frequent exchanges between universities and facilitate women's entry into the employment market by means of specific teaching programmes; stresses that greater participation by women in the employment market is a key factor for economic development; welcomes the initiatives taken by the Anna Lindh Euro-Mediterranean Foundation for Intercultural Dialogue with regard to Euromed schools, Euromed teams of young research workers, university summer schools and exchange programmes which allow more extensive dialogue and cooperation between the members of the Euro-Mediterranean partnership;
91. korostaa ammattikoulutuksen merkitystä yritysten kehityksen avaintekijänä; katsoo, että sen merkitys pitää ottaa huomioon pantaessa täytäntöön ohjelmia, joilla vastataan yritysten ongelmiin sekä niiden havaitsemiin ja ilmaisemiin tarpeisiin;
Stresses the importance of vocational training, which plays a crucial role in firms' development; considers that the importance of vocational training should be reflected by the introduction of programmes geared towards the problems and requirements encountered and identified by firms;
101. katsoo, että EU:n Välimeri-politiikan tavoitteena on tukea ja edistää poliittisia, demokraattisia ja yhteiskunnallistaloudellisia uudistuksia kumppanuusmaissa, jotta voidaan yhdessä luoda jaetun vaurauden alue, kun pidetään mielessä muun muassa eurooppalaisen naapuruuspolitiikan alalla hiljattain toteutetut toimet ja otetaan lisäksi huomioon Kiinan viimeaikainen läsnäolo Afrikassa;
Believes that, bearing in mind, in particular, the recent steps taken under the European neighbourhood policy and also the new presence of China in Africa, the objective of EU foreign policy in the Mediterranean is to support and encourage political, democratic and socioeconomic reforms in the partner countries so as to create together an area of shared prosperity;
EU:n jäsenvaltioiden sekä eteläisten ja itäisten Välimeren maiden välinen huippukokous Barcelonassa vuonna 1995 mahdollisti uuden ja hyvin kunnianhimoisen yhteistyökehyksen luomisen näiden maiden kesken.
In 1995 the Barcelona Summit, encompassing the EU Member States and the SEMCs, led to the creation of a new and very ambitious framework for cooperation between the two shores of the Mediterranean.
Tässä mietinnössä tarkastellaan yli 10 vuotta kestäneen yhteistyön taloudellista antia Barcelonan julistuksen tavoitteiden toteutumisen kannalta sekä tehdään joitakin ehdotuksia Euroopan ja Välimeren alueen vapaakauppa-alueen luomiseksi kaikkia osapuolia hyödyttävällä tavalla.
This report analyses the economic results of more than 10 years' cooperation aimed at the effective achievement of the objectives of the Barcelona Declaration, and puts forward several suggestions concerning the creation of a mutually beneficial Euro-Mediterranean FTA.
Johdanto poliittisiin ja institutionaalisiin kysymyksiin
Political and institutional introduction
Barcelonan julistuksella oli kolme päätavoitetta: määritellään yhteinen rauhan ja vakauden alue poliittista vuoropuhelua ja turvallisuutta parantamalla; luodaan yhteinen vaurauden alue muun muassa taloudellisen ja rahoitusalan kumppanuuden avulla ja perustamalla asteittain vapaakauppa-alue; luodaan sosiaalista, kulttuurista ja ihmisten välistä yhteistyötä kulttuurien välisen vuoropuhelun edistämiseksi kyseisellä alueella.
The Barcelona Declaration set out three main objectives: the establishment of a common area of peace and stability by enhancing the political and security dialogue, the creation of an area of shared prosperity, inter alia through an economic and financial partnership and the gradual establishment of a FTA, and finally cooperation in social, cultural and human affairs, to promote the dialogue of cultures in the region.
Lisäksi näyttää siltä, ettei itse perusajatusta etuoikeutetusta Euro‑Välimeri-kumppanuudesta ja eteläisten ja itäisten Välimeren maiden liittämisestä Euroopan taloudelliseen ja sosiaaliseen alueeseen mielletä enää ensisijaiseksi tehtäväksi.
Ten years later the results are mixed, at best, and the very concept of a privileged Euro-Mediterranean partnership and the integration of the SEMCs into the European economic and social area no longer appears to be a priority.
Se, että suurin osa eteläisten ja itäisten Välimeren maiden valtion- tai hallitusten päämiehistä jätti osallistumatta Barcelonan kymmenvuotishuippukokoukseen vuonna 2005, kertoo Euroopan ja Välimeren maiden välisten suhteiden huonosta tilasta.
The absence of most of the SEMCs' Heads of State and Government from the Barcelona anniversary summit in 2005 speaks volumes about the malaise which currently surrounds Euro-Mediterranean relations.
Libanonin sodan leimaama vaikea poliittinen tilanne sekä se, ettei näköpiirissä ole rauhaan johtavaa kompromissia Israelin ja arabimaiden välillä, luo epävakautta ja pysähdyttää Barcelonan prosessin.
The difficult political context, characterised by the war in Lebanon and the absence of any prospect of a peace settlement between Israel and the Arab countries, is the cause of a degree of instability which has frozen the process.
Vuonna 1995 alulle pantu kumppanuus on tosin synnyttänyt yhteiseen vuoropuheluun perustuvan alueen, mutta selkeän ja yhtenäisen poliittisen yhteistyökehyksen määrittely edellyttää entistä lujempia ja yhtenäisiä ponnisteluja kaikilta kumppanuusmailta.
While it is true that the partnership launched in 1995 has enabled a common area for dialogue to emerge, the establishment of a clear, integrated political framework nonetheless calls for more sustained and convergent efforts by the partners on both sides.
Pyrkimykset edetä Barcelonan prosessissa ovat erityisen tärkeitä siksi, että eräillä eteläisillä ja itäisillä Välimeren mailla on vaikeuksia panna täytäntöön EU:n kanssa tehtyjä assosiaatiosopimuksia, joista osa vaatii vielä viimeistelyä.
This determination to advance the Barcelona Process is all the more necessary because some SEMCs are finding it difficult to implement the association agreements concluded with the EU, not all of which have been finalised.
Edellä mainittuihin huomioihin on lisättävä vielä se, että Euroopan naapuruuspolitiikka on herättänyt huolta eräissä eteläisissä ja itäisissä Välimeren maissa.
In addition to these considerations, there is the anxiety that the ENP arouses among some SEMCs.
Taloudellinen, kaupallinen ja yhteiskunnallinen anti
Economic, trade and social progress report
Nämä kaksi ongelmaa yhdistettynä nopeaan väestönkasvuun lisäävät siirtolaispaineita unionin rajoilla.
These two factors, combined with the strong demographic growth which characterises these countries, are increasing migratory pressure at the Union's borders.
Välimeren ja EU:n maiden yhteistyökumppanien onkin yhdessä otettava vastaan tämä suuri haaste.
The partners on both shores of the Mediterranean must tackle this major challenge together.
Taloudessa julki tuotu tavoite, jonka mukaan kaupankäynnillä on voitava edistää kehitystä ja kaventaa siten EU:n ja Välimeren maiden välisiä kehityseroja, on vielä kaukana toteutumisestaan.
Where the economy is concerned, the stated aim of trade serving development, and thus helping to reduce the development gap between the EU and the SEMCs, is still far from being achieved.
Vaurauden jakautumissuhde on 1/10, ja erot ovat suuret myös eteläisten ja itäisten Välimeren maiden välillä.
The wealth ratio is 1 to 10, in fact, and even among the SEMCs it fluctuates substantially from one country to another.
Tätä räikeää eroa korostaa vielä kaupan kehitys, joka ei ole ollut omiaan pysähdyttämään Välimeren eteläisten ja itäisten maiden marginalisoitumista kansainvälisessä kaupassa.
This glaring asymmetry is being entrenched by changes in trade patterns which have failed to slow down the marginalisation of the SEMCs in international trade.
Euro–Välimeri-alueen sisäistä kauppaa harjoitetaan lisäksi edelleen hyvin pitkälle pohjois‑etelä-suunnassa.
In addition, trade within the Euro-Mediterranean region still exhibits a strong North-South bias.
Tässä mielessä vuonna 2004 allekirjoitettuun Agadirin sopimukseen johtaneet pyrkimykset vahvistaa etelä-etelä-suuntaista yhteistyötä ovat myönteinen kehityssuunta.
The desire to strengthen South-South cooperation, expressed by the signing of the Agadir Agreement in 2004, is a positive development in this connection.
Tämä pätee etenkin tekstiilialalla, jolla ne eteläiset ja itäiset Välimeren maat, jotka tähän asti ovat voineet hyödyntää maantieteellisesti läheistä sijaintiaan EU:hun nähden ja joiden kanssa EU on tehnyt monikuitusopimuksen, eivät tekstiilikiintiöistä luopumisen jälkeen enää pystykään vastaamaan kiristyneeseen kilpailuun, eivätkä siten kykene kilpailemaan Kiinan tai Intian kaltaisten matalan kustannustason maiden kanssa.
This is seen, in particular, in the textile sector, where the SEMCs, which previously benefited from their geographical proximity to the EU and from the Multifibre Arrangement, have been unable to cope with the increased competition, at very low prices, of countries such as China and India since textile quotas were abolished.
Samantapainen kehitys on havaittavissa maatalousalalla, joka ei ole uudistunut ja monipuolistunut riittävästi voidakseen vastata maailmanlaajuiseen kilpailuun.
Similar developments can be seen in the agricultural sector, which has not modernised and diversified enough to cope with global competition.
Lisäksi Välimeren maiden puutteellinen infrastruktuuri, kapeat markkinat, monimutkainen byrokratia sekä epävakaa poliittinen tilanne karkottavat edelleen monia sijoittajia ja estävät suorien ulkomaisten investointien kasvun, jota alueelle kaivataan.
Finally, the lack of infrastructure, the limited size of markets, the complexity of bureaucratic rules and the lack of political stability in the region remain a disincentive to most investors and are a stumbling-block for the hoped-for expansion of FDI.
Ehdotuksia ja näköaloja
Proposals and prospects
Tässä poliittisesti ja institutionaalisesti sekavassa tilanteessa olisikin syytä keskittyä ennen kaikkea poliittisiin näkökohtiin, kun pohditaan vapaakauppa-alueen perustamista Välimeren epävakaalle alueelle.
In this politically unstable and institutionally muddled context, the thinking about a FTA in this troubled part of the world calls, above all, for an essentially political approach.
Näin ollen Euroopan ja Välimeren maiden suhteissa ei voida keskittyä ainoastaan kaupallisiin näkökohtiin, kun tiedetään, että Barcelonan prosessin kolme pilaria kuuluvat erottamattomasti yhteen, jolloin niissä on edettävä yhtä aikaa, jos halutaan taata yhdentymisprosessin onnistuminen.
Consequently, we cannot focus exclusively on the trade aspects of Euro-Mediterranean relations, because we know that the three Barcelona pillars are closely connected and must necessarily move forward together in order to ensure the success of the integration process.
Vapaakauppa-alueen perustamiseen pyrittäessä ei kuitenkaan pidä unohtaa sitä, että kaupan vapauttaminen ei ole mikään itsetarkoitus.
The goal of establishing a FTA must not mean forgetting that trade liberalisation is not an end in itself.
Vapaakauppa-alue voi tarjota eteläisille ja itäisille Välimeren maille todellisen mahdollisuuden vain, jos sen suunnittelu tapahtuu yhteistuumin ja asteittain asianmukaisen ja ennustettavissa olevan kumppanuuden puitteissa.
The FTA will be able to offer a genuine opportunity for growth for the SEMCs only if it is planned on a concerted, gradual basis in the context of a rational, predictable partnership.
Tässä yhteydessä on todettava, että todellisten Euro–Välimeri-markkinoiden luomiselle välttämättömien taloudellisten ja poliittisten uudistusten toteuttamisessa on ilmennyt huomattavaa viivästymistä, minkä vuoksi joudutaan tarkistamaan, voiko vapaakauppa-alue toteutua suunnitellusti vuonna 2010.
In this connection it has to be acknowledged that the delays, in some cases substantial, in implementing the economic and political reforms which are essential for the establishment of a genuine Euro-Mediterranean market mean that the date of 2010 for the FTA's entry into force has to be reconsidered.
Myös ei-kaupalliset kriteerit on otettava huomioon, jotta kaupankäynnin kasvu ei tapahdu paikallisten väestöjen kustannuksella.
In order to ensure that trade does not expand at the expense of local people, it is also essential for non-commercial criteria to be taken into account.
Näin ollen kunnollisen työn saantiin, ympäristönäkökohtiin ja köyhyyden torjumiseen on kiinnitettävä erityistä huomiota.
Consequently, close attention must be paid to the issues of acceptable work, the environment and the fight against poverty.
On myös kehitettävä ohjelmia, joiden tarkoituksena on parantaa koulutusjärjestelmää ja lisätä naisten osallistumista työelämään.
Programmes for improving the education system and integrating women into the world of work must also be set up.
Euro–Välimeri-yhteistyötä on tarkasteltava siltä kannalta, miten sillä voidaan edistää kehitystä ja vuosituhannen kehitystavoitteiden toteutumista.
Euro-Mediterranean cooperation must be envisaged in the light of its contribution to development, including the achievement of the MDGs.
Näin ollen on pantava täytäntöön erityinen absoluuttisen köyhyyden torjumiseen tähtäävä Välimeren-ohjelma.
With this in mind, a specific action plan to combat absolute and relative poverty in the Mediterranean, i.e. a Mediterranean version of the MDGs, must be implemented.
Nämä ovat hyvin tärkeitä näkökohtia erityisesti sen vuoksi, että eteläisten ja itäisten Välimeren maiden huomattava tulojen aleneminen näkyisi toteutuessaan ensimmäiseksi sosiaalialalla (terveys, koulutus jne.).
These considerations are all the more important because an appreciable reduction in the SEMCs' budgets would, above all, affect social policies (health, education, etc.), which are vital for the development of these countries.
On niin ikään välttämätöntä varmistaa kaupan vapauttamisen eteneminen toteutettujen uudistusten mukaisesti, kunnioittaa eteläisten ja itäisten Välimeren maiden oikeutta vastata niiden omista kansallisista taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen strategioistaan, pitää yllä kaupallisiin etuuksiin perustuvaa erillistä järjestelmää, säilyttää tarjonnan hallintavälineet sekä tukea yhteistyökumppanuudessa ja teollisten ja maatalouden tuotantorakenteiden uudistamisessa noudatettavia menettelyjä.
It is essential to proceed with this gradualist approach to the liberalisation process in line with the reforms being pursued, to respect the SEMCs' right to control their national strategies for economic and social development, to maintain an asymmetrical system based on trade preferences, to retain the instruments for managing supply and to support moves towards partnership and modernisation of the structures for industrial and agricultural production.
Tässä yhteydessä olisi syytä pohtia myös Välimeren yhtenäisen maatalouspolitiikan sisältöä.
With this in mind, we need to give thought to a form of integrated agricultural policy for the Mediterranean.
Euroopan komission Manchesterin yliopistolta tilaaman, vapaakauppa-alueen vaikutuksia koskevan tutkimuksen tulokset, joista käyvät ilmi edellä mainitut seikat, on otettava huomioon käynnissä olevan neuvotteluprosessin suunnan tarkistamiseksi.
The results of the sustainability impact assessment of the FTA commissioned from Manchester University by the Commission, which reproduces the points set out above, must be used to redirect the current negotiating process.
Riittävän teknisen ja taloudellisen tuen avulla on varmistettava myös se, että eteläiset ja itäiset Välimeren maat osallistuvat omien kykyjensä mukaisesti uudistusprosessiin.
Appropriate backing for the SEMCs in this reform process must also be provided in the form of suitable technical and financial support.
Meda-ohjelmat vuonna 2007 korvaavan eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden rahoitusvälineen täytäntöönpano vaatii niin ikään tarkkaa seurantaa.
In addition, the implementation of the ENPI, the financial instrument which will replace the MEDA programmes in 2007, will have to be monitored closely, especially with regard to the breakdown of financial aid between neighbours to the East and those to the South.
Erityistä huomiota on kiinnitettävä rahoitusavun jakautumiseen itäisten ja eteläisten naapurimaiden kesken.
The cooperation between the ENPI and the FEMIP will also need to be stepped up, so as to make EU measures more effective.
Jäljempänä mainitun välineen muuttaminen varsinaiseksi Euro–Välimeri-investointi- ja kehityspankiksi vastaisi tähän tavoitteeseen, joten sitä on edistettävä.
The transformation of the FEMIP into a genuine Euro-Mediterranean investment and development bank would be in tune with this, and must be encouraged.
Siten voitaisiin tehostaa myös Välimeren alueen institutionaalista kehitystä.
It would also make it possible to improve the region's institutional framework.
Vapaakauppa-alueeseen olisi jossakin vaiheessa liitettävä myös työntekijöiden vapaa liikkuvuus, vaikka tälle ei vielä olekaan edellytyksiä.
In another sphere, although the conditions for this are not yet in place, in the long term the FTA should be complemented by free movement for workers.
Näin ollen olisi pikaisesti luotava viisumien myöntämistä helpottavat oikeudelliset ja hallinnolliset menettelysäännöt.
There is thus an urgent need to establish the legal and administrative procedures likely to facilitate the granting of visas, in particular.
Kaikkien yhteistyökumppaneiden on osoitettava uutta poliittista tahtoa, ja Euro‑Välimeri‑yhteistyössä on palattava keskeisiin tavoitteisiin paitsi Barcelonan prosessin myös sellaisen vapaakauppa-alueen toteutumisen vauhdittamiseksi, josta kaikki osapuolet hyötyvät ja joka johtaa Euroopan ja Välimeren maiden välisten kehityserojen kaventumiseen.
A revival of political determination among all the partners and the re-establishment of Euro-Mediterranean cooperation as one of the EU's priorities are crucial for the relaunch and success of the Barcelona Process and for a mutually beneficial FTA which will help to reduce the development gap between the two shores of the Mediterranean.
Alueellisen yhdentymisen vahvistaminen on vapaakauppa-alueen luomisen ehdoton edellytys, sillä se on ainoa keinoa torjua Välimeren alueen poliittista ja taloudellista pirstoutumista.
Increased regional integration, which is the only way to combat this region's political and economic fragmentation, is therefore an essential precursor of the creation of the FTA.
Tämän ohella on tehostettava alueen institutionaalista kehitystä, ja EU:n myöntämän rahoituksen on oltava riittävä, jotta sillä voidaan vastata Euro–Välimeri-yhteistyön haasteisiin.
It must be flanked by an improved institutional framework for the region and by EU financial support which is commensurate with the ambitious goals of Euro-Mediterranean cooperation.
Näin ollen olisi syytä kiinnittää huomiota siihen, etteivät Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteet ole riittävän selkeät, toisin kuin Barcelonan prosessin.
It is therefore worrying that the objectives of the ENP, unlike those of Barcelona, are unclear.
Vapaakauppa-alue toteutuisi ennenaikaisesti, jos se tulisi voimaan jo vuonna 2010, joten tavoite, jonka mukaan kaupankäynnillä on voitava saada aikaan kehitystä, on säilytettävä neuvottelujen johtolankana.
Given the prospect of the creation of a FTA, which would be precipitate if it came into force in 2010, the aim of trade serving development must remain the guiding light of the negotiations.