natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Suomen pysyvä edustaja ja muut Suomen hallituksen edustajat (3 kertaa)
Finnish Permanent Representation and other Finnish Government representatives (3 times)
Ranskan ekologia-, energia-, kestävän kehityksen ja yhdyskuntasuunnittelun ministeri Jean Louis Borloo
French Ecology, Energy and Sustainable Development Minister Jean-Louis Borloo
Ranskan pysyvä edustaja
French Permanent Representation
Hollannin pysyvä edustaja
Netherlands Permanent Representation
Slovenian ympäristöministeri Janez Podobnik (2 kertaa)
Slovenian Environment Minister Janez Podobnik (2 times)
Slovenian pysyvä edustaja
Slovenian Permanent Representation
Ruotsin ympäristöministeri Andreas Carlgren
Swedish Environment Minister Andreas Carlgren
Ruotsin pysyvä edustaja
Swedish Permanent Representation
Yhdistyneen kuningaskunnan pysyvä edustaja (2 kertaa)
United Kingdom Permanent Representation (2 times)
Euro opan komissio :
European Commission:
Komission jäsenet Barroso, Dimas, Verheugen & Piebalgs
Commissioners Barroso, Dimas, Verheugen & Piebalgs
Ympäristöasiain pääosasto, tasapainottamispäätöksestä vastaavat virkamiehet (useita kertoja)
DG Environment, civil servants responsible for Effort sharing decision (several times)
Teollisuus ja kansalaisjärjestöt
Industries and Non-Governmental Organisations
Suomen Teknologiateollisuus (2 kertaa)
Association of Finnish Steel and Metal Producers (2 times)
Climate Action Network (2 kertaa)
Climate Action Network (2 times)
Confederation of British Industry (CBI)
Confederation of British Industry's (CBI)
Suomen Elinkeinoelämän keskusliitto (EK) (2 kertaa)
Confederation of Finnish Industries (EK) (2 times)
European Forum for Renewable Energy Sources (EUFORES) (2 kertaa)
European Forum for Renewable Energy Sources (EUFORES) (2 times)
European Peat and Growing Media Association (EPAGMA) & Vapo (2 kertaa)
European Peat and Growing Media Association (EPAGMA) & Vapo (2 times)
Suomen Energiateollisuus
Finnish Energy Industries
Suomen Metsäteollisuus (2 kertaa)
Finnish Forest Industries Federation (2 times)
Ranskan ja Saksan kauppakamarit
French and German Chambers of Commerce and Industry
Friends of the Earth (2 kertaa)
Friends of the Earth (2 times)
Eduskunnan suuri valiokunta
The Grand Committee of the Finnish Parliament
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) esittelijä Morkis
European Economic and Social Committee (ECOSOC) Effort Sharing Rapporteur Mr Morkis
teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnaN l ausunto (*)
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy (*)
Luonnoksessa päätökseksi asetetaan kullekin jäsenvaltiolle erilliset ja sitovat päästöjen vähentämistä koskevat tavoitteet aloilla, jotka eivät kuulu EU:n päästökauppajärjestelmään.
The draft Decision sets separate, binding targets for each Member State to reduce emissions from sectors not covered by the EU ETS.
Ehdotuksissa ennakoidaan, että suuri osa päästövähennyksistä, jotka on toteutettava edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi, toteutetaan EU:n päästökauppajärjestelmän avulla.
The proposals anticipate that a large proportion of the emissions reductions required to deliver either target will be delivered though the EU ETS.
Aloilla, joihin EU:n päästökauppajärjestelmää sovelletaan, on usein kustannustehokkaimmat mahdollisuudet vähentää päästöjä.
Sectors covered by the EU ETS often offer the most cost effective opportunities for emissions reductions.
EU:n päästökauppajärjestelmään sisältyy myös teollisuudenaloja, jotka ovat alttiita kansainväliselle kilpailulle ja joita uhkaa "hiilivuodon" (tuotannon siirtäminen kolmansiin maihin, joissa päästöjen valvonta on höllempi) vaara, jos kustannukset ja sääntökuorma ovat liian raskaita EU:ssa.
But the EU ETS also includes industrial sectors which are exposed to international competition and at risk of 'carbon leakage' (i.e. transfer of production to 3rd countries with less stringent emissions controls) if costs and regulatory burdens in the EU are too high.
Jos päästöjen vähentäminen kuormittaa liikaa EU:n päästökauppajärjestelmää, kaikki talouden alat kärsivät siitä korkeamman sähkön hinnan muodossa.
Placing too much of the burden of emissions reductions on the EU ETS will impact on all sectors of the economy through electricity prices.
Valmistelija on näin ollen periaatteessa tyytyväinen komission esittämään luonnokseen päätökseksi, koska siitä ilmenee selvästi, miten ne alat, jotka eivät kuulu päästökauppajärjestelmään, myötävaikuttavat EU:n päästötavoitteiden saavuttamiseen.
In principle, therefore, your draftsman welcomes the draft Decision tabled by the Commission - which clearly set out the contribution that non-ETS sectors are to make to the EU's emissions targets.
Valmistelijan mielestä on kuitenkin vielä varaa huomattaville parannuksille ja selvennyksille.
However, he believes that there is room for considerable improvement and clarification.
Valmistelija ei ehdota yksityiskohtaisia tarkistuksia artikloihin, joilla pyritään korottamaan kaikkia päästöjen vähentämistavoitteita 30 prosenttiin taikka ulottamaan tavoitteiden saavuttamisen takarajaa vuotta 2020 pidemmälle.
Your draftsman does not propose to table detailed amendments to the Articles aimed at increasing the overall emissions target to 30%, or extending the target beyond 2020.
Valmistelija ei myöskään aio ehdottaa tarkistuksia yksittäisille jäsenvaltioille asetettuihin tavoitteisiin.
Nor does he intend to table any amendments to the targets established for individual Member States.
Molemmat tavoitteet on asetettu jäsenvaltioiden kanssa käytyjen pitkien neuvottelujen tuloksena.
Both represent the results of long negotiations with Member States.
Näitä tavoitteita koskevilla tarkistuksilla ei parhaassa tapauksessa olisi vaikutusta, mutta pahimmassa tapauksessa niillä voitaisiin vahingoittaa neuvostossa meneillään olevia neuvotteluja sekä viivästyttää neuvottelupaketin hyväksymistä ja hankaloittaa EU:n kannan muodostamista tulevasta kansainvälisestä sopimuksesta.
Amendments to these targets are, at best, likely to be ineffectual; at worst they may damage ongoing negotiations in Council, delay adoption of the package and complicate the EU's position on a future international agreement.
Komitologiamenettelyä koskevat säännökset
Comitology Provisions
6 artiklan nojalla komissio voi käyttää komitologiamenettelyä jäsenvaltioiden päästötavoitteiden muuttamiseksi, jos uusi kansainvälinen sopimus tehdään, niin, että kaikki lisävähennykset jaettaisiin suhteessa kunkin jäsenvaltion osuuteen niistä yhteisön kokonaispäästöistä, jotka ovat peräisin EU:n päästökauppajärjestelmän soveltamisalaan kuulumattomista lähteistä.
Article 6 enables the Commission to use Comitology to amend Member State emissions targets in the event of a new international agreement, so that any additional emissions reductions are distributed in proportion to each Member State's share of the Community's total emissions from non EU ETS sources.
Kyseisen artiklan nojalla on myös mahdollista käyttää komitologiamenettelyä säännösten antamiseen "jäsenvaltioiden mahdollisuudesta käyttää muuntyyppisiä hankeperäisiä hyvityksiä tai hyödyntää muita kansainvälisen sopimuksen perusteella luotuja järjestelyitä" – tämän keskeisen toimivallan käytöllä on mahdollisesti merkittävä vaikutus siihen, miten joustavasti jäsenvaltioiden on mahdollista saavuttaa tavoitteensa.
It also envisages the use of Comitology to adopt 'measures to provide for the use by Members States of additional types of project credits or other mechanisms created under the international agreement' - a sweeping power, use of which will have a potentially significant impact on the flexibilities available to Member States in meeting their targets.
6 artiklassa säädetään myös siitä, miltä osin uudessa sopimuksessa asetettu lisävähennyksiä koskeva tavoite voidaan saavuttaa kolmansista maiden hankkeista saatujen hyvitysten käyttämisellä.
Finally, Article 6 also sets out what proportion of the increased emissions reductions established by the new agreement can be met though use of project credits from 3rd countries.
Valmistelija pitää ennenaikaisena määritellä tiukkoja periaatteita päästövähennysten jakamiselle ja tulevan kansainvälisen sopimuksen mukaisen uuden tavoitteen saavuttamiselle.
Your draftsman believes that it is premature to establish firm principles for the distribution of effort and delivery of a new target established by a new international agreement.
Kyseinen kansainvälinen sopimus voi olla monitahoinen – ja avaintekijät, kuten se, mihin maihin sopimusta sovelletaan, miten kunnianhimoiset tavoitteet asetetaan ja perustuuko sopimus todella laillisesti sitoviin tavoitteisiin, ovat edelleen kaukana ratkaisusta.
Such an international agreement could come in many forms - and key factors such as which countries will be covered, what level of ambition is envisaged and whether, indeed, the agreement will be based on legally binding targets are still far from being resolved.
Vielä tärkeämpi on se keskeinen periaate , että komitologiamenettelyn käyttö olisi rajattava luonteeltaan teknisiin ja "ei-olennaisiin" aloihin.
More importantly, as an important matter of principle , Comitology should be limited to areas which are technical and 'non essential' by nature.
On selvää, että kysymys siitä, mitkä tavoitteet kunkin jäsenvaltion on saavutettava ja kuinka joustavia ratkaisuja ne tarvitsevat täyttääkseen tavoitteensa tulevan kansainvälisen sopimuksen mukaisesti, ei kuulu "ei-olennaisiin" kysymyksiin.
It is clear that the question of what targets individual Member States have to meet, and what flexibilities they should have to meet them under a new international agreement are not 'non-essential' issues.
Jäsenvaltioiden välinen päästökauppa
Trading of Effort between Member States
Valmistelija panee merkille, että 20 prosentin tavoite on yhteinen EU:n päämäärä.
Your draftsman notes that the 20% target is a collective EU goal.
Päästövähennykset olisi näin ollen, sikäli kuin se on tarkoituksenmukaista, toteutettava sillä EU:n alueella, jolla niiden toteuttaminen on kustannustehokkainta.
On this principle, emissions reductions should, as far as practical, be delivered wherever in the EU they are most cost effective.
EU:n päästökauppajärjestelmässä tämä on sallittu eri laitosten välillä EU:n enimmäismäärän rajoissa.
For the EU ETS, this is allowed for via trading between installations under an EU cap.
Tässä päätöksessä ei kuitenkaan ole mitään tällaista kauppaa koskevaa selkeää säännöstä – kolmansissa maissa toteutetuista hankkeista saatavia hyvityksiä lukuun ottamatta.
This Decision, however, makes no explicit provision for such trading - beyond the transfer of project credits from 3rd countries.
Valmistelija pitää tätä vakavana puutteena ja katsoo, että jäsenvaltioiden pitäisi kyetä siirtämään vuosittaiset ja vuoden 2020 tavoitteet ylittävät päästövähennyksensä muille jäsenvaltioille edellyttäen, että niitä valvotaan ja niistä raportoidaan asianmukaisesti.
Your draftsman regards this as a serious omission, and believes that Members should be able to transfer overachievement - on annual and 2020 targets - to other Member States, subject to appropriate controls and properly reporting.
Näin jäsenvaltioita kannustettaisiin ylittämään tavoitteensa, mikä merkitsisi lisäjoustoa niille jäsenvaltioille, jotka mahdollisesti niistä riippumattomista syistä eivät kykene saavuttamaan tavoitteitaan.
This will provide incentives for Member States to overachieve on their targets, and provide further flexibilities for those Member States who, possibly for reasons beyond their control, find themselves unable to deliver their targets.
Kolmansissa maissa toteutetuista hankkeista saadut hyvitykset
Project Credits from 3rd Countries
Valmistelija toteaa, että kolmansissa maissa toteutetuista hankkeista saatavien hyvitysten käyttöä koskevia kysymyksiä ei pitäisi käsitellä samaan aikaan kuin EU:n matalaa, yksipuolista 20 prosentin tavoitetta.
Your draftsman notes the concerns that have been raised that use of project credits from 3rd countries should not be envisaged whilst the EU is aiming for its lower, unilateral target of 20%.
Tämä asia on edelleen kyseenalainen.
This remains questionable.
Valmistelija katsoo, että jäsenvaltioiden olisi sallittava toimia mahdollisimman joustavasti.
Your draftsman believes that Member states should be offered a maximum level of flexibility.
Ainakin jäsenvaltioille olisi ilmoitettava mahdollisimman varhain, mistä hankkeista saatuja hyvityksiä ne voivat käyttää ja milloin.
At least, Member States should be given early certainty about what project credits they will be able to use and when.
Jos asianomainen kansainvälinen sopimus tehdään aikaisin, tämä asia on varmistettava asianmukaisilla sopimuksilla.
Should an international agreement be concluded early, this certainty will be assured by the relevant treaties.
Jos kansainvälistä sopimusta ei ole, jäsenvaltioille ei ole asianomaisia takeita vuoden 2012 jälkeen.
However, in the absence of an international agreement, there is no such certainty for Member States beyond 2012.
Valmistelija katsoo, että komissiota olisi pyydettävä esittämään erityiset ehdotukset EU:n ja kolmansien maiden välillä tehtävistä sopimuksista, joissa määritellään edellytykset hankkeista saatavien hyvitysten tuottamiselle kyseisten sopimusten nojalla tammikuuhun 2011 mennessä (huomattavasti Kööpenhaminassa joulukuussa 2009 käytävien kansainvälisten neuvottelujen mahdollisen päättymisen jälkeen).
Your draftsman believes that the Commission should be required to bring forward specific proposals for Community level agreements with third countries specifying the opportunities to generate project credits that will be allowed under such agreements, by January 2011 (well after the possible conclusion of international negotiations in Copenhagen in December 2009).
Sovelletut periaatteet
The principles raised
Luonnos päätökseksi perustuu solidaarisuusperiaatteeseen ja jäsenvaltioiden yhtäläistä kohtelua koskevaan periaatteeseen.
The proposal for a decision is based on the principles of solidarity and equality between Member States.
Luonnoksessa ei kuitenkaan mainita, millä keinoin jäsenvaltioiden keskinäistä solidaarisuutta aiotaan vahvistaa, eikä myöskään kriteereitä, joiden perusteella määriteltäisiin jäsenvaltioiden yhtäläinen kohtelu.
However, it makes no mention of how to increase solidarity between Member States or of the criteria to be used for determining the necessary fairness among Member States.
Jäsenvaltioilla on paitsi hyvin erilainen taloudellinen tilanne myös hyvin erilaiset mahdollisuudet kehittää uusiutuvia energialähteitä.
Not only do the latter have very different economic situations but they also have very different opportunities to develop renewable energies.
Komission mukaan jäsenvaltioiden päästöjen vähentämisosuuksien olisi perustuttava 27 jäsenvaltion bruttokansantuotteeseen (BKT) asukasta kohden.
According to the Commission, the reduction efforts to be made by the Member States should take account of the relative per capita GDP of the 27 countries.
BKT mittaa vuosittaista tulovirtaa muttei anna tietoa sen lopullisesta päämäärästä.
Gross domestic product measures annual flows, but not the final destination of those flows.
Siinä ei oteta huomioon kunkin maan varallisuutta.
It does not take account of the wealth stocks of each country.
Jos komissio haluaa jäsenvaltioiden pyrkimysten perustuvan solidaarisuusperiaatteeseen, puolueettomampi peruste olisi bruttokansantulo (BKTL) asukasta kohden.
If the Commission wanted to base country efforts on the solidarity principle, a more objective basis would be the per capita GNP.
Bruttokansantulo, jota muuten käytetään unionin omien varojen laskentaperusteena, saadaan vähentämällä bruttokansantuotteesta kotimaisten talousyksiköiden ulkomaisille talousyksiköille maksamat maksut raaka-aineista ja lisäämällä siihen muista maista saadut tulot.
Moreover, the gross national product used for the calculation of the Union’s own resources is obtained by deducting from GDP the primary resources payable by resident units to non-resident units and adding the primary income receivable from the rest of the world.
Komission ehdotuksessa ei myöskään oteta huomioon jäsenvaltioiden todellista tilannetta.
The Commission proposal also ignores the true situation of the Member States.
Jos jäsenvaltiot velvoitetaan tietyn tuloksen saavuttamiseen, niiden on sallittava valita joustavasti keinonsa saavuttaa ne.
If the Commission wishes to impose an obligation on Member States to achieve results, it should leave them great flexibility in choosing their means.
Kullakin jäsenvaltiolla on oltava mahdollisuus suunnitella energialähdevalikoimansa mahdollisimman järkevästi ottaen huomioon todelliset mahdollisuutensa ja kustannustehokkuuden, eli täytäntöönpantavien toimien taloudellisuuden.
It should allow each State to make arrangements for an energy mix that is as intelligent as possible, taking account of the country’s genuine possibilities and of the cost effectiveness, and therefore the economic efficiency, of the methods to be implemented.
Alueellisuusperiaate, johon "ilmasto/energia-paketit" perustuvat, ei salli unionin pienien jäsenvaltioiden turvatuvan ensisijaisesti uusiutuviin energialähteisiin.
The principle of territoriality, on which the ‘climate-energy’ packages are based, prohibits the small countries of the EU in particular from making greater use of renewable energies.
On selvää, että maantieteelliset, geologiset ja hydrauliset jne. olosuhteet ovat hyvin erilaisia eri jäsenvaltioissa.
Clearly, geographical and geological environments and water resources differ widely from one Member State to the next.
Aurinkoenergia on tärkeämpi Etelä-Euroopassa kuin Pohjois-Euroopassa.
There is more sun in the south than in the north of Europe.
Vesivoima on tärkeämpi alppimaissa kuin Pohjoismaissa.
There are more water sources in Alpine countries and in Nordic countries.
Tuulivoimaa on helpompi hyödyntää mereen rajoittuvissa maissa, jotka ovat alttiita tuulille ja joiden on mahdollista rakentaa tuulivoimaloita mereen.
Wind energy is easier to harness in countries with sea borders that are exposed to the winds, enabling them to build offshore wind parks.
Hiilidioksidin talteenotto ja varastointi on mahdollista ainoastaan, jos geologiset olosuhteet sallivat sen.
Carbon capture and storage (CCS) is only possible if a country’s geology permits it.
On sallittava jäsenvaltioiden, joiden maantieteellisten olosuhteet ovat epäsuotuisat, investoida alueensa ulkopuolisiin uusiutuviin energialähteisiin ja hyödyntää siten saamiaan etuja päästövähennyksinä.
Member States that are handicapped by their geography should be allowed to invest in renewable energy projects outside their territory and to benefit from them in terms of their emissions reductions.
Valmistelijan mielestä on myös luotava todelliset sisämarkkinat "vihreää" energiaa koskevalle sertifiointijärjestelmälle.
In your draftsman’s view, a genuine internal market in ‘green’ energy certificates also needs to be established.
Vähän hiilidioksidia sisältävät energialähteet
Low-CO 2 energy sources
Ydinvoiman käyttö kuuluu toissijaisuusperiaatteen soveltamisalaan ja siten kunkin jäsenvaltion demokraattiseen valinnanvapauteen.
The use of nuclear energy falls under the subsidiarity principle, and is thus a matter of democratic choice in each country.
Uusiutuvien energialähteiden käyttö on oletettua hitaampaa ja kalliimpaa.
The use of renewable energy sources will be slower and more costly than is claimed by some.
On selvää, että EU ei kykene saavuttamaan biopolttoaineiden osuutta koskevaa 10 prosentin tavoitettaan vuoteen 2020 mennessä, mikä vaarantaa todennäköisesti myös uusiutuvien energialähteiden osuutta koskevan 20 prosentin tavoitteen saavuttamisen vuoteen 2020 mennessä.
It is becoming obvious that Europe will be unable to meet its target of 10% of biofuels in 2020, which will undoubtedly jeopardise the target of 20% of renewable energy sources by 2020.
Joka tapauksessa jäljellä oleva 80 tai 70 prosentin energiakysyntä on katettava perinteisillä energiamuodoilla, fossiilisella energialla tai ydinvoimalla, vuoteen 2020 mennessä.
In any case, in 2020, 70 or 80% of remaining energy demand will have to be covered by traditional energy sources such as fossil or nuclear energy.
Maailmanlaajuisen panoksen välttämättömyys
The urgent need for a global effort
Valmistelija katsoo, etteivät EU:n kasvihuonekaasupäästöjen (14 prosenttia maailman hiilidioksidipäästöistä) vähentämispyrkimykset johda mihinkään, jos muut suuret teollisuusmaat, muiden muassa USA, Intia, Venäjä ja Brasilia, eivät sitoudu vähentämään huomattavasti päästöjä.
In your draftsman’s view, efforts to reduce greenhouse gases in the European Union (14% of global CO 2 emissions) will come to nothing unless the other major industrialised nations, starting with the United States, China, India, Russia, Brazil, etc. undertake to make sizeable efforts to reduce their emissions.
Vaikka tulevina vuosina saataisiin aikaan Kioton sopimuksen päättymisen jälkeistä aikaa koskeva sitova kansainvälinen sopimus, Euroopan unionin tavoitteena on vähentää päästöjään 20 prosentista 30 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä.
Should there be a binding international agreement over the next few years for the post-Kyoto period, the EU will raise its emissions reduction target from 20% to 30% up to 2020.
Se on erittäin tärkeä tavoite, joka on ympäristön kannalta toivottava mutta jolla on hyvin suuria taloudellisia, sosiaalisia ja sosiologisia seurauksia EU:n kansoille.
This will entail a considerable effort which, however desirable it might be from an environmental point of view, will have huge economic, social and sociological repercussions on the peoples of Europe.
Sellaista muutosta ei voida tehdä komitologiamenettelyllä, vaan siitä on päätettävä demokraattista keskustelua seuraavalla yhteispäätösmenettelyllä.
Such an adjustment cannot be made through Comitology but will have to be adopted through the codecision procedure following a democratic debate.
Komissiota pyydetään ottamaan ehdotuksissaan huomioon velvoitteet, joihin kansainvälinen yhteisö sitoutuu.
The Commission is asked to make proposals, taking account of the commitments to be entered into by the international community.
Vaikka tulevissa neuvotteluissa epäonnistuttaisiinkin, Euroopan unionin pitäisi olla valmis tarkistamaan antamaansa lainsäädäntöä.
Even if future negotiations should fail, which is always possible, the European Union should still review the legislation it intends to adopt.
(3) Tämän tavoitteen saavuttamiseksi Eurooppa-neuvosto hyväksyi Brysselissä 8 ja 9 päivänä maaliskuuta pitämässään kokouksessa EU:n tavoitteeksi vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vuoteen 2020 mennessä 30 prosenttia vuoden 1990 tasosta; näin EU edistää maailmanlaajuisen ja kattavan sopimuksen aikaan saamista vuoden 2012 jälkeiselle ajalle; edellytyksenä kuitenkin on, että muut teollisuusmaat sitoutuvat vastaaviin päästövähennyksiin ja että taloudellisesti edistyneemmät kehitysmaat sitoutuvat toteuttamaan asianmukaisia toimia vastuidensa ja valmiuksiensa mukaisesti.
(3) In order to meet this objective, the European Council in its meeting of 8 and 9 March 2007 in Brussels has endorsed a Community objective of a 30% reduction in greenhouse gas emissions by 2020 compared to 1990 as its contribution to a global and comprehensive agreement for the period beyond 2012, provided that other developed countries commit themselves to comparable emission reductions and economically more advanced developing countries commit themselves to contributing adequately according to their responsibilities and capabilities.