natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Siinä rahoitetaan näin ollen "yhteisohjelmia", joihin osallistuvilla jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden alueilla on yhteistä rajaa.
Thus the ENPI will finance "joint programmes" bringing together regions of Member States and partner countries sharing a common border.
Ohjelmassa noudatetaan rakennerahastojen lähestymistapaa, joka perustuu monivuotiseen ohjelmasuunnitteluun, kumppanuuteen ja yhteisrahoitukseen, ja sitä sovitetaan ottamaan huomioon ulkosuhteiden erityispiirteet.
It will use an approach largely modelled on Structural Funds principles such as multi-annual programming, partnership and co-financing adapted to take into account the specificities of external relations.
Euroregions-alueiden merkitys aluepolitiikan kehittämisessä
The role of "Euroregions" in the development of regional policy
Luvan myöntäminen Ilmoitettu istunnossa (pvä)
Committee(s) asked for opinion(s) Date announced in plenary
Muut mietintöön sisältyvät päätöslauselmaesitykset
Motion(s) for resolution(s) included in report
Maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen torjuminen
on Winning the Battle Against Global Climate Change
kehitysyhteistyövaliokunnaN LAUSUNTO .........................................................18
OPINION of the Committee on Development ........................................................3
teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnAn lausunto .......................23
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy .................3
maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen torjumisesta
on Winning the Battle Against Global Climate Change
– ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen torjuminen ( KOM(2005)0035 ),
– having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions: Winning the Battle Against Global Climate Change ( COM(2005)0035 ),
– ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) Kioton pöytäkirjan – joka tuli voimaan 16. helmikuuta 2005, kun 152 valtiota ja alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestöä, jotka edustavat 61,6 prosentin osuutta vuoden 1990 liitteen I mukaisista kasvihuonekaasupäästöistä ja lähes 90 prosenttia maailman väestöstä, ratifioitua sen – sekä sen täytäntöönpanoa koskevat sopimuspuolten konferenssin kokouksissa Bonnissa (heinäkuu 2001), Marrakešissä (marraskuu 2001), New Delhissä (marraskuu 2002), Milanossa (joulukuu 2003) ja Buenos Airesissa (joulukuu 2004) hyväksytyt toimeenpanomenettelyt,
– having regard to the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) - which entered into force on 16 February 2005 following the ratification of 152 countries and regional economic integration organisations representing 61.6% of 1990 Annex I Greenhouse Gas (GHG) emissions and almost 90% of the world's population - and to the application procedures for its implementation adopted at the Conferences of Parties in Bonn (July 2001), Marrakech (November 2001), New Delhi (November 2002), Milan (December 2003) and Buenos Aires (December 2004),
– ottaa huomioon ilmastonmuutoksesta antamansa päätöslauselmat ja erityisesti 13. tammikuuta 2005 Buenos Airesin ilmastonmuutoskonferenssin tuloksista
– having regard to its motions for a resolution relating to climate change, notably that of 13 January 2005 on the outcome of the Buenos Aires Conference
P6_TA(2005)0005 . ja 12. toukokuuta 2005 kansallisten asiantuntijoiden ilmastonmuutosseminaarista
P6_TA(2005)0005 , and that of 12 May 2005 on the Seminar of Governmental Experts on Climate Change
– ottaa huomioon ottaa huomioon Gleneaglesissa pidetylle G8-maiden huippukokoukselle osoitetut 24:n Maailman talousfoorumia edustavan kansainvälisen yritysjohtajan lausunnot esimerkiksi tarpeesta asettaa ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevia pitkän aikavälin tavoitteita,
– having regard to the statements conveyed to the G8 Summit in Gleneagles by 24 international business leaders representing the World Economic Forum, for example on the need to adopt long-term climate stabilization targets,
– ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot ( A6–0312/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Development and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0312/2005 ),
A. katsoo, että ilmastonmuutos on yksi 21. vuosisadan suurimmista haasteista, koska siitä aiheutuu huomattavia negatiivisia maailmanlaajuisia vaikutuksia ympäristöön, talouteen ja yhteiskuntaan ja sen seuraukset saattavat olla katastrofaalisia, ja katsoo, että ilmastonmuutos poikkeaa muista ajankohtaisista ympäristöongelmista,
A. whereas climate change is one of the major challenges of the 21st century, having significant negative global environmental, economic and social consequences with potentially catastrophic consequences, and whereas climate change is different to the other environmental problems we face,
B. ottaa huomioon, että merkkejä ilmastonmuutoksesta on jo näkyvissä, siitä kertoo muun muassa napajäätiköiden ja ikiroudan sulaminen ja äärimmäisten sääilmiöiden esiintyminen mitä todennäköisimmin yhä useammin ja yhä voimakkaampina; toteaa, että sääperäisten luonnonkatastrofien aiheuttamien taloudellisten menetysten määrä oli viime vuosikymmenen aikana kuusinkertainen 1960-lukuun verrattuna,
B. whereas we already see indications of climate change e.g. melting of polar ice and permafrost and most likely an increased frequency and intensity of extreme weather events; economic losses related to weather-related natural catastrophes in the last decade have increased by factor of six over the 1960´s level,
C. katsoo, että teollisuusmaat ovat ensisijaisesti vastuussa kasvihuonekaasupäästöjen kertymisestä ilmakehään sekä nykypäivän että menneiden aikojen osalta; katsoo, että kehitysmaat kärsivät todennäköisesti eniten ilmaston muuttumisesta yhä epävakaammaksi ja että teollisuusmaiden on otettava päävastuu ja autettava alhaisen tulotason maita sopeutumaan ilmastonmuutokseen sekä annettava niille sopeutumisvaiheessa teknistä ja taloudellista tukea,
C. whereas industrialised countries have a major responsibility for the accumulation of GHG emissions in the atmosphere, both current and historical; whereas developing countries are likely to be the hardest hit by a more instable climate and whereas industrialised countries must assume primary responsibility to assist low-income countries to adapt to climate change and to assist them technologically and financially as they adapt,
D. katsoo, että ilmastonmuutoksessa on välttämätöntä, että kaikki sopimuspuolet panevat täytäntöön kaikilta osin ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen ja Kioton pöytäkirjan, riippumatta siitä, että toimenpiteillä on todellista merkitystä vasta kun ongelmaan on löydetty maailmanlaajuinen ratkaisu, johon osallistuvat myös kaikki runsaimmin saastuttavat suuret taloudelliset ryhmittymät,
D. whereas full implementation, by all Parties, of the UN Framework Convention on Climate Change and the Kyoto Protocol is fundamental in tackling climate change, even though the measures will not be truly effective until a global solution is found which includes the large economic blocs responsible for the bulk of polluting emissions,
E. ottaa huomioon, että Kioton pöytäkirjan mukaan päästöjen vähentämistä koskevista vuoden 2012 jälkeisen kauden velvoitteista aletaan neuvotella vuonna 2005 ja että Montrealissa järjestettävässä ilmastosopimuksen osapuolikonferenssin 11. istunnossa (COP-11) ja Kioton pöytäkirjan osapuolikokouksen 1. istunnossa (COP/MOP 1) pitääkin nostaa tämä tehtävä ensisijaisen tärkeäksi,
E. whereas the Kyoto Protocol establishes that negotiations for the commitments for emissions reductions for the period after 2012 shall start in 2005 and that consequently COP-11 and COP/ MOP 1 in Montreal should give highest priority to this task,
F. katsoo, että pian on asetettava uusia tavoitteita, jotta hiilettömien energialähteiden, vain vähän kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttavien tekniikoiden ja uusiutuvien energialähteiden kehittämiselle voitaisiin luoda investointivarmuus ja jotta vältettäisiin investoiminen niiden kanssa ristiriitaiseen energiainfrastruktuuriin,
F. whereas further targets need to be set soon in order to provide investment certainty for low-carbon energy sources, low greenhouse-gas emitting technologies and renewable energy, and to avoid investment into incompatible energy infrastructure,
G. ottaa huomioon, että UNFCCC:n tärkein tavoite – vaarallisen ilmastonmuutoksen torjuminen – saattaa uusimpien tieteellisten raporttien mukaan edellyttää kasvihuonekaasupitoisuuden vakiinnuttamista tasolle, joka on alle 500 ppm hiilidioksidiekvivalentteina, eli vain hieman nykyistä tasoa korkeammalle, mikä edellyttää päästöjen merkittäviä vähennyksiä lähitulevaisuudessa,
G. whereas the main objective of the UNFCCC - to avoid dangerous climate change – according to recent scientific reports, may require a stabilisation of GHG concentration below 500 ppm CO2 eqv. - slightly above the present level - and thus necessitating major cuts in emissions in the near future,
H. katsoo, että energiatehokkuuteen investoiminen on lupaavin keino vähentää hiilidioksidipäästöjä, ja katsoo, että EU:lla on kaikki mahdollisuudet toteuttaa huomattavia energiansäästöjä kustannustehokkaalla tavalla,
H. whereas investments in energy efficiency is the most promising way to cut carbon emissions and whereas the potential for cost-effective energy savings in the EU is substantial,
I. ottaa huomioon, että ilmastovaikutuksia voidaan vähentää huomattavasti parantamalla yhdyskuntasuunnittelua,
I. whereas climate impact can be reduced considerably by means of better community planning,
J. katsoo, että olisi erittäin toivottavaa, että kansalaiset osallistuisivat selvästi aktiivisemmin yleiseen päästöjen vähentämistä koskevaan toimintaan ja kestävämpien elintapojen kehittämiseen,
J. whereas greatly enhanced participation at the level of the citizen, in the overall efforts to curb emissions and develop more sustainable lifestyles, is very much called for,
K. ottaa huomioon, että kasvihuonekaasupäästöt lisääntyvät yhä monissa jäsenvaltioissa, minkä vuoksi tarvitaan ripeitä toimia, jotta EU voi täyttää Kioton pöytäkirjan mukaiset velvoitteensa,
K. whereas GHG emissions continue to increase in many Member States, showing that swift action is needed for the EU to be able to meet its Kyoto requirements,
L. ottaa huomioon, että maapallon lämpenemisen rajoittamisesta enintään kahteen celsiusasteeseen
L. whereas the cost of the measures intended to reduce GHG emissions will be offset by the benefits which will flow from restricting the increase in the Earth's temperature to a maximum of 2°C
ajan päästötasoon verrattuna. koituvat hyödyt korvaavat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi suunniteltujen toimenpiteiden kustannukset, sillä siten voidaan estää maailmanlaajuiset vauriot ja menetykset, jotka ilmastonmuutoksesta mahdollisesti aiheutuisi,
* by comparison with levels during the pre-industrial era * , since damage and losses which climate change might otherwise have caused throughout the world will be prevented,
M. katsoo, että siirtyminen pois fossiilisiin polttoaineisiin perustuvasta taloudesta on historiallinen liiketaloudellinen tilaisuus; katsoo lisäksi, että tämä liiketaloudellinen tilaisuus tarjoutuu myös kehitysmaille, joissa on paljon uusiutuvia energianlähteitä, mutta joilla ei vielä ole tarvittavaa tekniikkaa niiden hyödyntämiseksi,
M. whereas moving beyond the fossil fuel-based economy represents a historic business opportunity; whereas the business opportunity is great also for developing countries that are rich in renewable energy resources but currently lack the technology to exploit them,
– tukeudutaan Kioton pöytäkirjan keskeisiin tekijöihin – kasvihuonekaasuja koskeviin velvoittaviin päästötavoitteisiin, maailmanlaajuiseen niin sanottuun katto ja kauppa (cap and trade) ‑järjestelmään ja joustaviin mekanismeihin,
- building on key Kyoto elements - binding greenhouse gas emission targets, a global cap-and-trade system, and flexible mechanisms,
– vähennetään omia päästöjä huomattavasti ottamalla lähtökohdaksi 20–30 prosentin vähennys vuoteen 2020 mennessä käyttämällä markkinakannustimien ja sääntelyn yhdistelmää, jotta edistetään investointeja tehokkuuteen ja/tai hiilettömään ja hiiltä vähän käyttävään teknologiaan,
- undertaking strong emissions reductions at home, starting with 20-30% domestic reductions by 2020, using a combination of market incentives and regulation to stimulate investments in efficiency and/or carbon-free and low-carbon technologies;
– sovelletaan ennakoivaa lähestymistapaa muiden keskeisten toimijoiden, erityisesti Yhdysvaltojen, saamiseksi mukaan,
- adopting a pro-active approach to engage other main actors, notably the US,
– kehitetään Kiinan, Etelä-Afrikan, Brasilian ja Intian kaltaisten maiden kanssa strategisia kumppanuuksia, joiden puitteissa niitä autetaan laatimaan kestäviä energiastrategioita ja varmistetaan niiden osallistuminen ilmastonmuutoksen hillitsemiseen,
- developing a strategic partnership with countries like China, South Africa, Brazil and India to assist them in developing sustainable energy strategies and secure their participation in mitigation efforts,
– tuetaan voimakkaasti kestäviä energiatekniikoita koskevaa tutkimusta ja innovaatiota ja poistetaan vääristävät kannustimet, kuten fossiilisten polttoaineiden tuet, sekä sisällytetään energian tuotantohintaan ulkoiset menot, kuten ilmastonmuutoksesta aiheutuvat kustannukset,
- vigorously promoting research and innovation for sustainable energy technologies and removing ‘perverse’ incentives such as fossil fuel subsidies as well as internalising external costs, including those of climate change, into the price of energy production,
– edistetään energiatehokkuutta Euroopan unionin ja kansallisen lainsäädännön keinoin ja lasketaan sellaisen tekniikan hintaa, joka auttaa vähentämään ilmastovaikutuksia; kannustetaan Euroopan kansalaisia osallistumaan selvästi aktiivisemmin ja suoremmin ilmastonmuutoksen hillitsemiseen; tätä varten on jaettava yksityiskohtaista tietoa tuotteiden ja palveluiden hiilidioksidipitoisuuksista, ja tulevaisuudessa voidaan harkita henkilökohtaisten, kaupattavien kiintiöiden järjestelmää;
- using European and national legislation to stimulate greater energy efficiency and reduce the price of technology which reduces climate impact, encouraging much greater direct involvement in mitigation efforts at the level of the European citizen, a necessary prerequisite being the provision of detailed information about the carbon content of products and services and a future option being a system of personal tradable quotas;
7. korostaa, että tarvitaan suuri energia- ja liikennejärjestelmien muutos, jotta ilmastonmuutosta voidaan hillitä tehokkaasti, ja että tästä muutoksesta pitäisi tulla Lissabonin strategiaa edistävä voima, joka tukee kasvua ja kilpailukykyä sekä viennin kasvua; kehottaa Euroopan unionia kehittämään strategian, jolla unionista tehdään maailman energiatehokkain talous asettamalla tavoitteeksi energiaintensiteetin vähentäminen vuosittain 2,5–3 prosentilla;
Underlines that effective climate change mitigation will require a major transformation of the energy and transportation systems and of the thermal design of buildings and that this transformation ought to become a driving force within the Lisbon Strategy, to boost growth and competitiveness; calls on the EU to develop a strategy to make Europe the most energy efficient economy in the world, by setting targets for annual reductions in the energy intensity in the order of 2,5-3%;
37. korostaa, että talouskehitys on kaikkien kehitysmaiden oikeus ja että Euroopan unionin ja muiden teollisuusmaiden pitäisi tukea kehitysmaita kestävän teknologian kehittämisessä; katsoo, ettei kehitysmaiden kuitenkaan tarvitse jäljitellä teollisuusmaiden saastuttavia käytäntöjä; katsoo, että puhtaan kehityksen mekanismin sääntöjä on uudistettava, jotta niillä edistettäisiin kestävää kehitystä; ehdottaa, että kansainvälisten rahoituslaitosten lainanannon painopisteitä ja Euroopan unionin avustustoimintaa suunnattaisiin kohti uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuuden tukemista; ehdottaa siksi, että käynnistetään monenvälinen kestävän energian aloite, johon osallistuvat EU, tietyt valtiot, kuten Kiina, Intia, Brasilia, Etelä-Afrikka jne., sekä eräät suuret energia-alan yhtiöt ja jonka tavoitteena on edistää tekniikkayhteistyötä laajassa mittakaavassa siten, että energia ja liikenne ovat pääasiallisia kohteita, ja jossa käytetään esikuvana äskettäin EU:n ja Kiinan välillä tehtyä ilmastonmuutosta koskevaa kumppanuussopimusta;
Stresses that economic development is a right for all developing countries; emphasises that the European Union and other industrialised nations must assist the developing countries in the development of sustainable technologies; however, developing countries do not have to repeat the same polluting practices of the industrialised countries; believes that the rules of the Clean Development Mechanism need to be reformed so that they deliver sustainable development; suggests that the lending priorities of international financial institutions as well as EU aid efforts be shifted towards supporting renewable energy and energy efficiency; proposes as well the launching of a multilateral Sustainable Energy Initiative - involving the EU, countries like China, India, Brazil, South Africa, etc. and some major energy-related corporations - whose aim should be to promote technology cooperation in a big way, energy and transport being main targets, building on the example of the recently agreed EU-China Climate Change Partnership;
Ilmastonmuutos poikkeaa kaikista muista ajankohtaisista ympäristöongelmista.
Climate change is different from any other environmental problem we face.
Tärkein syy siihen on se, että ilmastojärjestelmä ei ole luonteeltaan lineaarinen, eikä sen kehityksessä tapahdu positiivista palautumista.
The main reason is that the climate system is non-linear in character, with positive feed-backs.
Kun tietty kasvihuonekaasupitoisuus ilmakehässä ylittyy, koko ilmastojärjestelmä todennäköisesti mullistuu perinpohjaisesti.
Once we pass a certain level of green-house gas concentration (GHG) in the atmosphere, the whole system is likely to undergo drastic change.
Seurauksena saattaa olla sietämättömiä maailmanlaajuisia seurauksia, joiden vaikutukset voivat olla katastrofaalisia: äärimmäisten sääilmiöiden aiheuttamia satoihin miljardeihin dollareihin vuosittain nousevia aineellisia vahinkoja, kymmenien miljoonien ihmisten kotien menetyksiä, kovia helleaaltoja, viljelykasvien ja lajien levinneisyyden muuttuminen laajassa mittakaavassa, jne.
Globally intolerable impacts with disastrous consequences may occur, like annual material damages due to extreme weather events in the range of hundreds of billions of dollars, tens of millions of people being displaced, severe heat waves, large-scale change of crop and species distribution etc.
Eniten tästä kärsivät luultavimmin kehitysmaat.
Developing countries are likely to be the hardest hit.
Köyhät ovat muita enemmän tulvien, myrskyjen ja kuivuuden kaltaisten ilmiöiden armoilla.
The poor are much more vulnerable to phenomena like floods, storms and droughts.
Ilmaston kuivuminen merkitsee joillakin alueilla elintarviketuotannon loppumista.
In some regions a drier climate will lead to food production losses.
Lisäksi suuret alueet etelässä joutuvat vakaviin vaikeuksiin merenpinnan nousun vuoksi.
Adding to that, large regions in the South will be seriously affected by rising sea levels.
Erilaisesta luonteestaan huolimatta ilmastonmuutosta pidetään vieläkin useimmiten ympäristöongelmana, joka on pääasiassa ympäristöministerien huolenaihe.
In spite of its different character, climate change is still mostly seen as an environmental problem and mainly the responsibility of the environment ministers.
Tähän on tultava muutos.
This has to change.
Ilmastonmuutoksesta aiheutuu vakavia seurauksia ekosysteemien lisäksi myös koko taloudelle, kansanterveydelle, vesi- ja elintarvikehuollolle, muuttoliikkeelle jne.
Climate change has serious implications, not only for ecosystems, but for the economy as a whole, for public health, water and food security, migration etc.
Komission tiedonanto "Maailmanlaajuisen ilmastonmuutoksen torjuminen" sisältää paljon hyödyllistä tietoa ja monia kauaskantoisia ehdotuksia.
The Communication of the Commission on “Winning the Battle against Global Climate Change” contains a wealth of useful information and a number of forward-looking proposals.
Komission ehdotus olisi kuitenkin voinut olla luonteeltaan kiireellisempi, kun otetaan huomioon ongelman vakavuus.
However, given the seriousness of the problem, the Commission proposal would have benefited from a greater sense of urgency.
Kasvihuonekaasupitoisuuden vakiinnuttaminen ilmakehässä on valtava haaste, joka edellyttää niin merkittäviä asennemuutoksia, ettei niitä ole vielä tähän mennessä vakavasti edes harkittukaan.
A stabilization of the GHG in the atmosphere is a formidable challenge and will require significant behavioural changes of a type not yet seriously considered.
Kioton pöytäkirjan vaatimusten noudattaminen on EU:n ensisijainen tavoite.
Living up to the Kyoto requirements is the first priority for the EU.
Päästötasot ovat liian monessa jäsenvaltiossa vielä kaukana Kioton pöytäkirjassa tehdyistä sitoumuksista.
In too many Member States, emissions are far beyond their Kyoto commitments.
Tämä ei ole yllätys.
We should not be surprised.
Suurin osa tähänastisista hiilidioksidipäästöjen vähennyksistä EU:ssa johtuvat vanhojen, tehottomien hiilivoimaloiden sulkemisesta pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Saksassa.
Most of the cuts in carbon emissions within the EU so far are the result of the closing down of old inefficient coal-powered plants, primarily in the UK and Germany.
Tehokkaita toimenpiteitä onkin toteutettava pikaisesti, jotta voidaan taata, että EU todella saavuttaa Kioton pöytäkirjan mukaiset tavoitteensa.
Hence, strong policy measures have to be implemented shortly so as to guarantee that the EU really meets its Kyoto objectives.
Kioton pöytäkirja on kuitenkin vasta ensimmäinen vaatimaton askel.
But Kyoto is only a first modest step.
Kasvihuonekaasupäästöihin on tehtävä huomattavia vähennyksiä EU:ssa vuoden 2012 jälkeen.
We have to bring about significant cuts in our GHG emissions in the EU beyond 2012.
Vaikka EU:n päästöjen osuus on merkittävä, se on kuitenkin vain 14 prosenttia koko maailman kasvihuonekaasupäästöistä.
Although significant, EU emissions only make up around 14% of total GHG emissions.
Näin ollen vaarana on, että toimintamme on turhaa, elleivät muut liity mukaan.
Hence our further efforts risk to become futile if they remain isolated.
Ilmastonmuutosongelmaan ei voida puuttua tehokkaasti ilman kaikkien keskeisten toimijoiden aktiivista osallistumista.
The problem of climate change cannot be effectively tackled without the active engagement of all major actors.
Yhdysvaltain hallituksen päätös olla ratifioimatta Kioton pöytäkirjaa oli vakava isku ilmastonmuutosta koskevalle kansainväliselle yhteistyölle.
The decision by the US administration not to ratify the Kyoto Protocol was a major blow to international cooperation on climate change.
Yhdysvaltain rooli on ratkaisevan tärkeä.
The role of the US is critical.
Sen aktiivista osallistumista pidetään välttämättömänä, jotta myös kehitysmaat voidaan saada täysipainoisemmin mukaan ilmastonmuutoksen hillitsemiseen.
Its active participation is seen as indispensable in order to engage developing countries more fully in mitigation efforts.