natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I. ottaa huomioon, että aiemmin mainitussa tiedonannossa komissio ilmaisi haluavansa laajentaa tuomioistuimen johtopäätösten tulkintaa ja pitävänsä lainvastaisena Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla hyväksyttyjen rikosoikeudellisten säännösten ulottamista koskemaan muitakin yhteisön toimivallan aloja kuin ympäristöpolitiikkaa,
I. whereas, in the abovementioned communication, the Commission sought to extend the conclusions of the Court of Justice, regarding as unlawful criminal provisions adopted under Title VI of the EU Treaty which related to other areas of Community competence also, and not just those relating to environmental policy,
J. ottaa huomioon, että tuomion soveltamisalan tulkinnanvarainen laajentaminen ei vaikuta automaattiselta,
J. whereas there appear to be no grounds for an automatic presumption in favour of a broad interpretation of the judgment,
K. ottaa huomioon, että komission mukaan voimassaolevassa lainsäädännössä on säädöksiä, jotka perustuvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon, ja komission tekemän laajan tulkinnan mukaan tuomioistuimen antaman tuomion perusteella näiden säädösten oikeusperusta on katsottava vääräksi,
K whereas furthermore, according to the Commission, current legislation may include acts based on Title VI of the EU Treaty whose legal basis should be regarded as incorrect in the light of the abovementioned judgment of the Court of Justice, according to the broad interpretation of that judgment adopted by the Commission,
L. ottaa huomioon, että estääkseen kyseisen lainsäädännön kumoamisen ja varmistaakseen oikeusvarmuuden komissio ehdottaa puuttuvansa eri tavoin voimassaolevaan lainsäädäntöön ja vireillä oleviin aloitteisiin,
L. whereas, in order to avert the need to annul the legislation in question and in order to ensure legal certainty, the Commission proposes to take various measures in relation to existing legislation and pending proposals,
M. ottaa huomioon, että kysymys rikosoikeudellisten säännösten oikeutetusta sisällyttämisestä EU:n ensimmäisen pilarin nojalla hyväksyttyyn EU:n lainsäädäntöön on tärkeä, ja se edustaa seuraavaa vaihetta yhteisön oikeuden kehityksessä,
M. having regard to the importance of the question of the legitimacy of including criminal provisions in legislation adopted under the first pillar of the EU, as a further stage in the development of Community law,
N. katsoo, että parlamentilla demokraattisesti valittuna ja Euroopan kansoja edustavana lainsäädäntöelimenä on oltava tärkeä rooli tässä kehityksessä muiden toimielinten rinnalla,
N having regard to Parliament's role as the legislative body invested with democratic authority as the representative of the peoples of Europe and, together with the other European institutions, the driving force behind the development of Community law,
O. ottaa huomioon, että myös Euroopan unionin oikeusjärjestyksessä rikoksista määrättävien rangaistusten laillisuusperiaate muodostaa luovuttamattoman takuun yksilönvapauden ja yksilön suojelemiseksi ja tämän periaatteen myötä asetetaan kaikki vallankäyttö lain valvontaan myös seuraamuksiin johtavien rikosten ja sovellettavien rangaistusten määrittelyn osalta,
O. whereas, in the context of the European Union's legal system also, the principle of the supremacy of the rule of law an in criminal matters (whereby the Executive is bound by the law) is an irremovable safeguard designed to protect individual liberty and make any exercise of power subject to the law, for example when determining which actions are punishable and what penalties should be imposed,
5. katsoo, että yhteisön lainsäätäjän on rajoituttava käyttämään rikosoikeudellisia seuraamuksia ainoastaan, kun se on välttämätöntä ja tarpeellista:
Takes the view that the European legislator must restrict the application of criminal sanctions to cases where they are essential and necessary for the protection:
– kansalaisten ja muiden henkilöiden oikeuksien ja vapauksien turvaamiseksi (esim. ihmiskaupan estämiseksi, rasistisen ja vakavasti syrjivän käyttäytymisen estämiseksi),
- of the rights and freedoms of citizens and other persons (for example in the fight against trafficking in human beings and the fight against racist or seriously discriminatory conduct),
– unionin olennaisten etujen suojaamiseksi, mukaan lukien taloudelliset edut ja euron väärentämisen estäminen;
- of the essential interests of the European Union, including its financial interests and the fight against counterfeiting of the euro;
10. varoittaa komissiota, että voimassa olevien säädösten uudelleentarkastelu siten, että tehdään mahdollisesti ehdotuksia säädöksen oikeusperustan korjaamiseksi muuttamatta kuitenkaan säädöksen sisältöä, ei saa tarkoittaa sitä, että parlamentilta viedään sille kuuluva asema, jonka perusteella se osallistuu lakien säätämiseen, koska näin hylättäisiin demokraattinen panos, jonka parlamentti tuo Euroopan yhdentymishankkeeseen kansalaisten valitsemana ja kansalaisia edustavana toimielimenä,
10 Reminds the Commission that reviewing the legislation in force, and possibly submitting proposals designed to rectify the legal basis while leaving the substance of the legislation unchanged, must not involve depriving Parliament of its inalienable role as co-legislator and thus sacrificing the democratic input provided by Parliament, the elected body representing European citizens, in the process of European integration;
14. kehottaa komissiota pitämään mielessä, että edellytysten, joiden perusteella ensimmäisen pilarin nojalla annetut rikosoikeudelliset säännökset sisällytetään EU:n lainsäädäntöön, on oltava selkeitä ja etukäteen määriteltyjä ja että ne pätevät vain siinä määrin kuin yhteisön normien noudattamista ei voi saavuttaa muulla tavoin kuin turvautumalla rikosoikeudellisiin seuraamuksiin; toteaa, että on erityisesti varmistauduttava siitä, että on ollut kyse usein toistuvista yhteisön normien loukkauksista, joita ei ole voitu estää voimassa olevalla lainsäädännöllä edes vetoamalla yksittäisten jäsenvaltioiden oikeuteen;
Asks the Commission to bear in mind that the requisite conditions for including criminal provisions under the first pillar must be clear and determined in advance; that those requisite conditions are fulfilled only where it is not possible to ensure compliance with Community law except by recourse to criminal penalties; in particular, it is necessary to ascertain that there have been frequent and repeated infringements of Community law which it has not proved possible to stop by means of the legislation in force, even by invoking the law of individual Member States;
I. Rikosoikeus ja Euroopan unioni
I. Criminal law and the European Union
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (katso esimerkiksi yhteisöjen tuomioistuimen 11. marraskuuta 1981 antama tuomio asiassa 203/80, Casati, 27 kohta, ja 16. kesäkuuta 1998 antama tuomio asiassa C-226/97, Lemmens , 19 kohta) tuomioistuin myöntää, että rikosoikeus ja rikosoikeudellisten menettelyiden säännöt eivät kuulu Euroopan yhteisön toimivaltaan (toisin sanoen ensimmäiseen pilariin), koska tässä asiassa sille ei ole nimenomaisesti osoitettu yleistä toimivaltaa.
As the Court of Justice has consistently acknowledged (in, for example, its judgment of 11 November 1981, in Case 203/80, Casati , point 27, and its judgment of 16 June 1998, Case C-226/97, Lemmens , Reports, point 19), criminal law and procedure do not, as a general rule, fall within the province of the European Community (i.e. 'under the first pillar'), because there has been no explicit transferral of general competence in criminal matters.
Sen sijaan poliisiyhteistyö ja oikeudellinen yhteistyö rikosasioissa kuuluvat Euroopan unionin toimivaltaan kolmannen pilarin perusteella (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osasto).
Conversely, police and judicial cooperation in criminal matters fall within the European Union’s competence under the so-called 'third pillar' (Title VI of the TEU).
Tarkemmin sanottuna kyseisen sopimuksen 31 artiklan 1 kohdan e alakohdassa säädetään, että poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rikosasioissa koskevan yhteisen toiminnan tavoitteena on muun muassa "toimenpiteiden toteuttaminen asteittain järjestäytynyttä rikollisuutta, terrorismia ja laitonta huumausainekauppaa koskevia rikostunnusmerkistöjä ja seuraamuksia koskevien vähimmäissääntöjen vahvistamiseksi".
In particular, under Article 31(1)(e) of the TEU, common action on judicial cooperation in criminal matters should include ‘progressively adopting measures establishing minimum rules relating to the constituent elements of criminal acts and to penalties in the fields of organised crime, terrorism and illicit drug trafficking’.
Tähän oikeusperustaan tukeutuen ympäristön suojelusta rikosoikeudellisin keinoin 27. tammikuuta 2003 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2003/80/YOS perusteella neuvosto velvoitti jäsenvaltiot säätämään vakavia ympäristörikoksia koskevista rikosoikeudellisista seuraamuksista.
On the basis of that legal basis, in its framework decision 2003/80/JHA of 27 January 2003 on the protection of the environment through criminal law, the Council imposed on Member States the obligation to establish as criminal offences under its domestic law certain conduct which is extremely dangerous for the environment.
Virheellisesti ilmoitettuun oikeusperustaan vedoten komissio nosti tätä puitepäätöstä koskevan kumoamiskanteen tuomioistuimessa, jolla on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 35 artiklan perusteella toimivaltaa asiassa.
The Commission challenged that framework decision before the Court of Justice, the competent body pursuant to Article 35 of the TEU, asking for the act to be annulled on the grounds that it had been adopted on the wrong legal basis.
II. Tuomioistuimen 13. syyskuuta 2005 antama tuomio
The judgment of the Court of Justice of 13 September 2005
Tuomioistuimen 13. syyskuuta 2005 asiassa C-176/03, komissio vastaan Euroopan unionin neuvosto, antamassa tuomiossa todetaan, että yleisesti ottaen yhteisöllä ei ole toimivaltaa rikosoikeudellisissa asioissa, mutta vahvistetaan, että "tämä viimeksi mainittu toteamus ei kuitenkaan estä yhteisön lainsäätäjää toteuttamasta jäsenvaltioiden rikosoikeuteen liittyviä toimenpiteitä, jotka se katsoo tarpeellisiksi säätämiensä ympäristönsuojelunormien täyden tehokkuuden takaamiseksi, kun se, että kansalliset viranomaiset soveltavat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia rikosoikeudellisia seuraamuksia, on välttämätön toimenpide vakavien ympäristöön kohdistuvien loukkausten torjunnassa" (48 kohta).
The Court of Justice, in its judgment of 13 September 2005, Case C-176/03, Commission v Council , while noting that, as a general rule, the European Community does not have competence in criminal matters, ruled that that finding did not ‘prevent the Community legislature, when the application of effective, proportionate and dissuasive criminal penalties by the competent national authorities is an essential measure for combating serious environmental offences, from taking measures which relate to the criminal law of the Member States which it considers necessary in order to ensure that the rules which it lays down on environmental protection are fully effective’ (point 48).
Lisäksi tuomioistuimen mukaan säädöksen oikeusperustan asianmukaisessa määrittelyssä on otettava huomioon säädöksen tavoite ja sisältö.
Furthermore, the Court considered that it was necessary to take the purpose and content of the measure into account when deciding on the correct legal basis for a Community act.
Näin ollen puitepäätöksen, jonka pääasiallisena tavoitteena ja sisältönä on ympäristönsuojelu, olisi pitänyt perustua EY:n perustamissopimuksen 175 artiklaan (ensimmäinen pilari) eikä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon (kolmas pilari) (51 kohta).
It follows that the framework decision in question, whose principal aim and content related to environmental protection, should have been adopted on the basis of Article 175 TEC (the 'first pillar') rather than Title VI TEU (the 'third pillar') (point 51).
Näin ollen tuomioistuin hyväksyi komission kanteen ja kumosi puitepäätöksen.
The Court, accordingly, accepted the Commission’s argument and annulled the framework decision.
Komissio on esittänyt tiedonannon
The position of the Commission
Komission mukaan toimivalta olisi jaettava seuraavasti: rikosoikeudelliset säädökset, jotka ovat tarpeen yhteisön oikeuden tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi, kuuluvat ensimmäiseen pilariin, kun taas horisontaaliset rikosoikeuden säädökset (poliisiyhteistyö ja oikeudellinen yhteistyö; vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen perustamisen yhteydessä toteutettavat yhdenmukaistamistoimet) kuuluvat kolmanteen pilariin.
In the Commission’s opinion, the distribution of powers between the first and the first pillar should be as follows: the provisions of criminal law required ‘for the effective implementation of Community law’ should be adopted under the first pillar, while 'horizontal' criminal law provisions (to encourage police and judicial cooperation, including measures on the harmonisation of criminal law in the context of the area of freedom, security and justice) should be adopted under the third pillar.
Näin ollen komissio sitoutuu
The Commission undertakes, therefore:
– pyytämään, mikäli muutoksenhakua koskevat määräajat eivät vielä ole umpeutuneet, sellaisten säädösten kumoamista, jotka on hyväksytty väärän oikeusperustan pohjalta
• where the deadline for introducing an appeal for annulment has not yet passed, to challenge any legislative act adopted on the wrong legal basis
Esimerkiksi alusten aiheuttaman ympäristön pilaantumisen ehkäisemistä koskevan rikosoikeudellisen kehyksen vahvistamisesta 12 päivänä heinäkuuta 2005 tehty neuvoston puitepäätös 2005/667/YOS. ;
For example, Council framework decision 2005/667/JHA of 12 July 2005 to strengthen the criminal law framework for the enforcement of the law against ship-source pollution. ;
– tekemään tarvittavat muutokset vireillä oleviin lainsäädäntöehdotuksiin.
• in the case of legislative proposals which have not yet been adopted, to make the necessary changes to them.
Tuomioistuimen kanta on täysin hyväksyttävä myös sellaisena kuin komissio on sen tulkinnut, koska komission kanta on yhdenmukainen oikeusperustoista ja yhteisön oikeuden noudattamisesta annetussa päätöslauselmassa
As a general principle, the position taken by the Court of Justice, as re-interpreted by the Commission, is to be welcomed as it endorses the position already taken by the European Parliament in its resolution on legal bases and compliance with Community law (Koukiadis report)
Tämä takaa yhteisön toiminnan laillisuuden ja demokraattisen luonteen rikosoikeudellisissa asioissa.
The legitimacy and democratic accountability of Community action in criminal matters is thereby guaranteed.
Esiin nouseekin kysymys tarpeesta pohtia syvällisemmin tämän Euroopan yhdentymisen alalla otetun edistysaskeleen oikeutuksia ja seurauksia, ja ellei muuta, tällä pohdinnalla tuetaan komission kantaa.
We should, therefore, look more closely into the grounds for, and implications of, this latest development in the process of European integration, partly to strengthen the Commission’s position.
Nyt näyttäisi olevan erityisen hyvä aika tarkastella huolellisesti mahdollisuutta ulottaa tuomioistuimen johtopäätösten seuraukset muille aloille kuin ympäristönsuojeluun sekä määritellä paremmin tekijät, joilla perustellaan tällaisen yleistämisen tarve ja sen johdonmukaisuus.
In particular, we should carefully consider the possibility of extending the conclusions of the Court of Justice to other fields in addition to environmental protection, and define more accurately the grounds of 'necessity and consistency' on which any such extension of the Court’s conclusions should be based.
Yksi erityisen ongelmallinen näkökohta syntyy siitä, että tuomioistuimen antaman tuomion perusteella on mahdollista kumota vain säädös, josta komissio on tehnyt kumoamiskanteen mutta ei muunlaisia säädöksiä.
One awkward fact is that the Court’s judgment annuls only the act challenged by the Commission, and no other.
Etenemistä hankaloittaa myös se, jos voimassaolevan säädöksen oikeusperustaa muutetaan muuttamatta sen sisältöä, kuten komissio ehdottaa, koska tämä johtaa tosiasiassa siihen, että parlamentilta riistetään valta päättää asiasta yhteispäätösmenettelyllä.
A further problem arises from the fact that replacing the legal basis of legislation in force without affecting its substance, as proposed by the Commission, in effect means depriving the European Parliament of its power of codecision.
Tällainen johtopäätös tuntuu vaikealta hyväksyä, koska normaalisti päätös oikeusperustan muuttamisesta ensimmäiseen pilariin nojautuvaksi nimenomaan edellyttäisi Euroopan parlamentilta demokraattisen valvonnan harjoittamista, joka kuuluu parlamentille kansalaisten valitsemana ja kansalaisia edustavana toimielimenä.
It is difficult to accept such an outcome, given that opting for the legal bases available under the first pillar implies opting for the democratic oversight which the European Parliament, as the elected body representing Europe’s citizens, exercises in that domain.
Näyttää olevan vaikeasti yhteensovitettavaa viitata ensimmäiseen pilariin ja samalla pyytää parlamenttia luopumaan sille kuuluvasta roolista.
It appears somewhat inconsistent, therefore, to seek to invoke the first pillar while at the same time requesting the European Parliament to abdicate its role.
Toinen keskustelua herättävä näkökohta on rikosoikeudellisten säännösten jakautuminen ensimmäisen ja kolmannen pilarin välillä.
The distribution of criminal provisions between the first and the third pillar also requires closer consideration.
Sen sijaan horisontaaliset säädökset, joilla pyritään helpottamaan oikeudellista yhteistyötä ja poliisiyhteistyötä, sekä yhdenmukaistamistoimet, jotka toteutetaan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen puitteissa, kuuluvat kolmannen pilarin soveltamisalaan.
However, it would be helpful to consider whether it is necessary to establish, once and for all, whether provisions relating to criminal matters adopted under the first pillar should be confined to establishing that a given type of conduct constitutes a criminal offence, or if they may actually specify the type and severity of the penalties to be imposed.
Tämä merkitsee, että yhteisön oikeudessa tietynlainen käyttäytyminen voidaan määrätä rikosoikeudellisesti rangaistavaksi, mutta jäsenvaltioille on kuitenkin annettava tilaa määritellä konkreettisesti seuraamukset ja niiden soveltaminen.
This means that Community law may establish that certain types of conduct should be regarded as a criminal offence, but must not encroach on the Member States’ competence with regard to prescribing and applying penalties in practice.
Mikäli yhteisön teksteissä käsitellään myös tätä näkökohtaa, asia on vaikeasti perusteltavissa paitsi siksi, että EY:n perustamissopimuksessa tätä kohtaa ei ole tarkistettu, myös siksi, että sen yhteensovittaminen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston kanssa aiheuttaa monia vaikeuksia.
If Community legislation were to embrace those aspects also - although it would be difficult to justify any such extension of Community powers in the absence of a corresponding revision of the EC Treaty - it would cause considerable problems of coordination with Title VI of the EU Treaty.
V. Laillisuuden periaate ja muut rikosoikeudelliset perusperiaatteet
V. The rule of law (‘riserva di legge’) and other basic principles of criminal law
On syytä muistaa, että yhteisön tason rikosoikeudellisten velvoitteiden käyttöönotossa on noudatettava laillisuuden ja tekstuaalisuuden periaatetta (riserva di legge) .
Your rapporteur draws attention to the fact that the introduction of Community obligations in relation to criminal sanctions must comply with the principle of legality and the principle that the executive is subject to the rule of law.
Tuomioistuin myöntääkin, että rikoksista määrättävien rangaistusten laillisuusperiaate kuuluu jäsenvaltioiden yhteisiin perustuslaillisiin perinteisiin ja että se on kirjattu sekä moniin kansainvälisiin asiakirjoihin (kuten ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevaan eurooppalaiseen yleissopimukseen) että Euroopan unionin perusoikeuskirjaan.
The Court of Justice has ruled that the principle of legality of penalties is one of the Member States’ shared constitutional traditions and is enshrined not only in various international instruments (including the ECHR), but also in the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan tuomioistuin valvoo, että noudatetaan perusoikeuksia, jotka kuuluvat olennaisena osana yhteisön oikeuden yleisiin periaatteisiin.
In accordance with its settled case law, the Court guarantees compliance with fundamental rights, which form an integral part of the general principles of Community law.
Demokratian periaatteen myötä parlamentilla on yksinomaisella tavalla valta päättää, onko parlamentin edustamien kansalaisten henkilökohtaisen vapauden rajoittaminen sopivaa ja jos on, millä tavoin ja missä määrin: laillisuuden periaatteessa on pääasiassa kyse tästä.
The principle of democracy gives Parliament the exclusive power to decide whether, how and to what extent it may restrict the personal liberty of the citizens it represents: this, in a nutshell, is the meaning of the principle of the rule of law.
Tämän periaatteen absoluuttinen luonne muodostaa takuun sekä menettelyn että sisällön osalta.
The absolute nature of the rule of law in criminal matters provides a safeguard in relation to both procedural and substantive provisions.
Menettelyä koskeva osatekijä ilmentää normatiivisten säädösten demokraattista luonnetta, jonka on toteuduttava mahdollisimman täysimääräisesti rikosoikeudessa rikosoikeudellisten seuraamusten erityisen luonteen takia.
The procedural element reflects the democratic nature of legal systems, which must be particularly evident in relation to criminal matters in view of the kind of penalties involved.
Sisällöllisen osatekijän ansiosta on mahdollista tarkistaa parlamentin (määräenemmistöllä tehdyt) päätökset paitsi muodollisen demokraattisen valvonnan välineen avulla, jota vähemmistöön jääneen mielipiteen edustajat käyttävät, myös ja ennen kaikkea soveltamalla avoimuutta kerättyihin tietoihin, tietojen laadintaprosessiin ja tavoitteisiin, joita Euroopan parlamentin rikosoikeudellisen alan päätöksillä pyritään toteuttamaan.
With regard to substantive issues, the principle of the rule of law requires parliamentary ('majority') decisions to be capable of being checked, not only by the formal method of scrutiny by the parliamentary opposition ('minorities') but also, and above all, by virtue of the transparency of the information processed in the course of the procedure and of the procedures themselves, and the clarity of the objectives which Parliament's decisions in relation to criminal matters are intended to achieve.
Nämä luovuttamattomat takuut annetaan yksilönvapauden suojelemiseksi ja niillä asetetaan kaikki vallankäyttö lain valvontaan myös seuraamuksiin johtavien rikosten ja sovellettavien rangaistusten määrittelyn osalta.
These inalienable safeguards are intended to protect individual freedom and subject the exercise of any power to the constraints of the law; this includes decisions as to what actions should be punishable and what penalties should be applied.
Mainituista takuista seuraa
These safeguards have as their corollary:
a) lievimmän rikoslain takautuvan soveltamisen periaate (katso tuomioistuimen 3. toukokuuta 2005 antama tuomio yhdistetyissä asioissa C-387/02, C-391/02 ja C-403/02, 68 kohta) ja
(1) the principle of the retrospective application of the most favourable criminal law (judgment of 3 May 2005, in conjoined cases C-387/02, C-391/02 and C-403/02, point 68);