natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sukupuolten välisestä kuilusta ja tutkimusinstituutioiden hierarkiasta käytävässä keskustelussa kansainvälisenä trendinä on puhua koulutusputkirakenteesta, jossa tohtorintutkinnon suorittaja etenee professoriksi.
The international trend in discussing gender gap and hierarchy at research institutions points to a “pipeline” structure from PhD student to professor.
Useimmat tutkijat tekevät väitöskirjan, jatkavat nuorina tutkijoina (post-docs), tutkijoina tai yliopistonlehtoreina, ja tämän jälkeen heidät ylennetään apulaisprofessoreiksi ja osa lopulta professoreiksi (ks. kaavio 3.1.).
Most researchers start as PhD students, proceed as post-docs, researchers or assistant professors, and are then promoted to associate professor with some ultimately becoming full professors, as seen in Figure 3.1.
Jos naisten osuus vaihtelee tasolta toiselle, ilmiötä kutsutaan koulutusputken vuodoksi (pipeline leaks) eli naistutkijat poistuvat koulutusputkesta, kun heitä ei ylennetä.
If the share of women differs from one level to the next, it is assumed that the pipeline “leaks”, i.e. female researchers leave the pipeline because they are not promoted.
Kun tiedenaiset ja -miehet etenevät ammattiurallaan, heidän mahdollisuutensa saada ylennys paranee.
As scientists advance in their professional career, they are more likely to be promoted to the higher categories.
Mitä useamman vuoden kokemusta on kerääntynyt, sitä suurempi todennäköisyys on tulla ylennetyksi.
The more years spent, the higher the probability of being promoted.
Naisten yleneminen näyttää tapahtuvan kuitenkin hitaammin kuin miesten: sukupuolten väliset erot ovat tilastollisesti merkittäviä.
However, promotion seems to be slower for women than for men: inter-gender differences are statistically significant.
Naisten myöhemmin tapahtuva aloitus tieteen kentällä ei yksistään selitä naisten vähäistä määrää CSIC:n ylimmissä viroissa, sillä yhtä pitkällä tutkijanuralla naiset ylennetään hitaammin kuin miehet.
The later entrance of women into science cannot by itself explain the low presence of women in the upper categories at CSIC, since for a similar length of scientific career, women show slower promotion than men.
Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuottavuuserot saattavat osaltaan selittää naisten hitaamman ylenemisen tietyillä aloilla (materiaalitieteet, biologia / biolääketiede, fysiikka), mutta tämä ei päde kaikilla aloilla.
Data suggest that differences in productivity might contribute to explaining the lower promotion of women in some areas (materials science, biology/biomedicine, physics), but this is not the case in others.
Tuottavuuseroja ja sukupuolten eriarvoisuutta tieteessä on selitetty eroilla henkilökohtaisissa ominaisuuksissa, sosiaalisissa tekijöissä ja resurssien saatavuudessa.
Differences in personal characteristics, social factors and access to resources have been arguments to explain differences in productivity and gender inequality in science.
Sukupuolisegregaation organisatoriset ja institutionaaliset tekijät sisältävät eriarvoisuusmekanismeja, jotka toimivat laitosten tasolla, kuten yrityksissä, tutkimuslaitoksissa tai tutkimusta rahoittavissa laitoksissa.
Organizational and institutional factors of gender segregation include inequality mechanisms operating at the level of establishments such as firms, research institutes, or research funding institutions.
Sukupuolisegregaatioon vaikuttavia merkittäviä institutionaalisia mekanismeja ovat työhönottomenettelyt, ylennyskäytännöt, päätöksenteko- ja arviointiprosessit sekä sukupuolisidonnaiset työpaikkakulttuurit.
Important institutional mechanisms affecting gender segregation are the recruitment processes, the promotion practices, the decision making and evaluation processes, and the presence of gendered workplace cultures.
Työhönottomenetelmiä tutkitaan harvoin pääasiassa sen vuoksi, että asianmukaisia institutionaalisia tietoja on vaikeasti saatavilla.
Recruiting and hiring processes are still rarely studied, mainly due to difficulties in accessing the relevant institutional data.
Työhönottomenettelyissä sukupuolisegregaatiota tapahtuu useissa perättäisissä vaiheissa, joita ovat hakijoiden ilmoitus- ja houkuttelutapa, haastattelu, työtarjouksen esittäminen, saadun työtarjouksen laatu eli tarjottu aloituspalkka ja edut.
Gender segregation in recruitment and hiring processes play out in a number of consecutive stages: the way how potential applicants are informed and attracted to positions, then the interview, the receipt of a job offer, and the quality of the received offer, i.e. the starting salary and benefits offered.
Miesten ja naisten eriarvoinen kohtelu vaikuttaa kaikissa vaiheissa ja työhönottopäätöksiin vaikuttavat sukupuolistereotypiat tai toiveet hakijan samasta sukupuolesta.
Each of these stages may be influenced by differential treatment of men and women, and hiring decisions can be affected by gender stereotypes or by same gender preferences.
Ylennys- ja arviointimenetelmien merkitystä sukupuolisegregaation muodostumisessa on tutkittu vielä vähemmän kuin työhönottomenetelmiä.
The role that promotion and evaluation practices play in generating gender segregation is even less documented than that of recruitment practices.
Rahoituksen järjestämistä koskevissa luvuissa ei ole tilastollisesti merkittäviä eroja, mutta pääsääntöisesti miehet ovat paremmassa asemassa kuin naiset, ja joissain maissa tietyillä aloilla on merkittäviä aukkoja.
As regards the funding success rates, there is no statistically significant difference, still as a rule men fare slightly better than women, and considerable gaps occur in particular fields in some counties.
Sitä vastoin naisten harvalukuiset hakemukset esimerkiksi tekniikan alalla ovat rajoittavampi tekijä.
Instead, the very low number of applications submitted by women in, for example, engineering, is a much more limiting factor.
Lopuksi esittelijä haluaa antaa esimerkin sukupuolitetusta työpaikkakulttuurista: "Jotta sinua pidetään insinöörinä, on sinun näytettävä insinööriltä, puhuttava kuin insinööri ja toimittava kuin insinööri.
Finally, to give an example of gendered workplace cultures: ‘To be taken as an engineer is to look like an engineer, talk like an engineer, and act as an engineer.
Useimmilla työpaikoilla tämä tarkoittaa, että sinun on näytettävä mieheltä ja puhuttava ja toimittava kuin mies."
In most workplaces this means looking, talking, and acting male’
Robinson, J.G. ja J.S. McIlwee (1991), Men, Women, and the Culture of Engineering,
Robinson, J.G. and J.S. McIlwee (1991), ‘Men, Women, and the Culture of Engineering’,
The Sociological Quarterly, 32, s. 406.
The Sociological Quarterly, 32: 406. , — and that still holds true.
Tulokset edellyttävät joitakin suosituksia, joilla tehostetaan naisten osallistumista tutkimustoimintaan ja tekniikkaan uran eri vaiheissa.
The results demand a number of recommendations to enhance the rate of women in science and technology throughout their careers, among others:
– varmistettava tasa-arvon valtavirtaistamisen käyttöönotto Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden ohjelmissa
– assurance of implementing gender mainstreaming in the EU and national programmes.
– kehitettävä naisten ja miesten tutkijanuramahdollisuuksia akateemisella ja muulla kuin akateemisella tutkimuskentällä
– development of scientific career opportunities for female and male researchers across the academic and non-academic research field.
– otettava käyttöön poikkitieteellinen tutkijavoimavaraohjelma tutkimuskeskuksissa
– installation of a cross-disciplinary human resource development programme for research centres.
– järjestettävä tutkimustoiminnan johtoasemassa oleville tahoille edistyneitä ohjelmia, joiden aiheita ovat esimerkiksi tieteiden- ja kulttuurienvälinen kommunikaatio, tasa-arvoasioista huolehtiminen, johtamistaidot tieteellisessä toiminnassa ja valmennus / valvonta, mentoritoiminta jne.
– provision of advanced programmes for leading scientific positions, for instance: interdisciplinary and intercultural communication, gender competence, management skills in science and coaching/supervising, mentoring competence, etc.
teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunto
OPINION OF THE COMMITTEE ON INDUSTRY, RESEARCH AND ENERGY
naisista ja tieteestä
on women and science
Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta pyytää asiasta vastaavaa naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokuntaa sisällyttämään seuraavat ehdotukset päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Women's Rights and Gender Equality, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
7. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että naisten panosta ei jätetä tieteen ja teknologian historiaa koskevien julkaisujen ulkopuolelle, sillä tämä olisi selvää syrjintää ja "roolimallien" puuttuminen vaikeuttaa naisten rohkaisemista näille aloille;
Calls on the Commission and the Member States to take appropriate measures to ensure that the contribution of women is not excluded from publications on the history of science and technology, not just because this would be a clear case of discrimination, but also because the absence of role models makes it hard to encourage a greater number of women to enter such fields;
12. kannattaa samantasoisen koulutuksen, pätevyyden ja ansioiden omaavien miesten ja naisten tasavertaisen kohtelun periaatteen vahvistamista ja varmistamista identtisten tieteen alan tehtävien valinta- ja rekrytointivaiheessa sekä koko ammatillisen uran ajan, jotta kaikilla on mahdollisuus osallistua jatkokoulutukseen ja saada ansioihin perustuvia ylennyksiä, mikä edistäisi puolestaan miesten ja naisten tasapainoista osallistumista vastuullisiin tehtäviin; pahoittelee sitä, että naiset ovat aliedustettuina kaikissa akateemisissa laitoksissa ja tutkimuslaitoksissa siitä huolimatta, että suurimmassa osassa jäsenvaltioita yliopistotutkinnon omaavien naisten lukumäärä on suurempi kuin tutkinnon omaavien miesten ja että naisten keskimääräinen akateeminen pätevyys on korkeampi kuin miesten;
Supports the aim of establishing and ensuring compliance with the principle of equal treatment for men and women with the same levels of education, skill and merit as far as identical scientific posts are concerned, in selection and recruitment procedures and throughout professional careers, this being a essential in order to enable women to pursue further training courses and obtain promotion in their professions based on their merit while, at the same time, contributing to balancing the participation of men and women in posts of responsibility; regrets that even though in the majority of the Member States the number of women with a university degree exceeds the number of men and women present a higher average level of academic qualification than their male counterparts, women are underrepresented in all academic and research establishments;
14. kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille säännöllisesti edistyksestä, jota on saatu aikaan tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin seitsemännen puiteohjelman yhteydessä naisten osuudessa arviointikomiteoissa ja valintalautakunnissa; kehottaa komissiota sisällyttämään sukupuoliulottuvuuden puiteohjelman väliarviointeihin ja edistyskertomuksiin;
Calls on the Commission, as far as the Seventh Framework Programme for research, technological development and demonstration activities is concerned, to report to Parliament regularly on progress in the representation of women on assessment boards and selection committees; calls on the Commission to include the gender aspect in the Framework Programme interim assessments and progress reports;
teollisuuspolitiikan väliarvioinnista – EU:n kasvu- ja työllisyysstrategiaan liittyvä tiedonanto
on Mid-term review of industrial policy - A contribution to the EU's Growth and Jobs strategy
sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnaN LAUSUNTO...................11
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 11
– ottaa huomioon komission tiedonannon "Teollisuuspolitiikan väliarviointi – EU:n kasvu- ja työllisyysstrategiaan liittyvä tiedonanto" ( KOM(2007)0374 ) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ( SEC(2007)0917 ),
– having regard to the communication from the Commission entitled 'Mid-term review of industrial policy - A contribution to the EU's Growth and Jobs Strategy' ( COM(2007)0374 ) and the accompanying staff working document ( SEC(2007)0917 ),
– ottaa huomioon kilpailukykyneuvoston päätelmät 22. ja 23. marraskuuta 2007,
– having regard to the conclusions of the Competitiveness Council of 22 and 23 November 2007,
– ottaa huomioon komission tiedonannon "Pienet ja keskisuuret yritykset avainasemassa kasvun ja työllisyyden edistämisessä – nykyaikaisen pk-yrityspolitiikan puolivälitarkastelu" ( KOM(2007)0592 ),
– having regard to the communication from the Commission entitled 'Small and medium-sized enterprises - Key for delivering more growth and jobs - A mid-term review of Modern SME policy' ( COM(2007)0592 ),
– ottaa huomioon komission tiedonannon "Aloite edelläkävijämarkkinoiden luomiseksi Eurooppaan" ( KOM(2007)0860 ),
– having regard to the communication from the Commission entitled 'A lead market initiative for Europe' ( COM(2007)0860 ),
– ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2006 antamansa päätöslauselman EU:n valmistusteollisuutta vahvistavat toimintapuitteet – Yhtenäisempi lähestymistapa teollisuuspolitiikkaan
– having regard to its resolution of 5 July 2006 on a policy framework to strengthen EU manufacturing - towards a more integrated approach for industrial policy
EUVL C 303 E, 13.12.2006, s. 646. ,
OJ C 303 E, 13.12.2006, p.646. ,
– ottaa huomioon 30. marraskuuta 2006 antamansa päätöslauselman Aika kiristää tahtia – yrittäjyyttä ja kasvua edistävän Euroopan luominen
– having regard to its resolution of 30 November 2006 on time to move up a gear – creating a Europe of entrepreneurship and growth
EUVL C 316 E, 22.12.2006, s. 378. ,
OJ C 316 E, 22.12.2006, p.378. ,
– ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon ( A6‑0167/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0167/2008 ),
A. ottaa huomioon, että teollisuuspolitiikkaa koskevassa komission väliarvioinnissa esitetään yhteenveto edistyksestä, jota on saavutettu toteutettaessa teollisuuspolitiikkaa koskevaa yhtenäisempää lähestymistapaa kuten vuonna 2005, ja asetetaan tulevina vuosina toteutettavat tavoitteet,
A. whereas the Commission's mid-term review of industrial policy takes stock of the progress achieved in implementing the integrated approach to industrial policy as at 2005 and sets out the measures to be taken in the coming years,
B. ottaa huomioon, että teollisuuden osuus yksityisen sektorin T&K-menoista EU:ssa on yli 80 prosenttia ja että innovatiivisissa tuotteissa sen vastuulla on 73 prosenttia EU:n viennistä, joten sillä on merkittävä tehtävä, kun EU:sta tehdään tietopohjainen talous,
B. whereas industry in the EU contributes to more than 80% of private sector R&D expenditure and the innovative products it produces account for 73% of EU exports, thus playing an important role in the transformation of the EU into a knowledge-based economy,
C. katsoo, että verrattuna muihin alueisiin, esimerkiksi USA:han tai Aasiaan, EU:n teollisuus mukautuu edelleen suhteellisen hitaasti muuttuvaan todellisuuteen markkinoiden ja teknologisen kehityksen suhteen, mikä johtuu voimakkaasta markkinoiden sääntelystä,
C. whereas, in comparison with other regions, such as the US or Asia, in the EU industry is still relatively slow to adapt to changing market realities and new technological developments because of heavy market regulation,
D. ottaa huomioon, että sellaiset trendit kuten globalisaatio, tekniset muutokset ja kestävä kehitys tarjoavat EU:n teollisuussektorille merkittäviä mutta vielä hyödyntämättömiä mahdollisuuksia,
D. whereas trends such as globalisation, technological change and sustainable development offer important, as yet unexploited opportunities for the industrial sector in the EU,
8. kehottaa komissiota tehostamaan teollisuuden tuotteiden ja kulutustavaroiden toimitusketjun valvontaa ja ulottamaan se myös jakeluun ja jälleenmyyntiin kilpailun edellytysten varmistamiseksi toimitusketjun kaikissa vaiheissa;
Encourages the Commission to intensify its market monitoring of the supply chain of industrial and consumer goods, including downstream distributors and retailers, so as to ensure that competitive conditions exist at all stages of the supply chain;
International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards: A Revised Framework, Basel Committee on Banking Supervision, kesäkuu 2004. merkitystä vaikutettaessa pankkien toimintaan ja haluun lainata suhteellisen riskialttiille asiakkaille, pk-yritykset mukaan luettuina; pitää tätä kehitystä olennaisena tuettaessa pk-yrityksiä niiden investoidessa liiketoimintapainotteiseen tutkimukseen ja tehdessään sitä;
International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards: A Revised Framework, Basel Committee on Banking Supervision, June 2004. in influencing bank behaviour and the willingness of banks to lend to relatively high-risk customers, including SMEs; regards this development as instrumental in supporting SMEs in investing in and carrying out business oriented research;
Tukeva ja terve teollinen perusta on olennainen sen vuoksi, että voidaan täysimääräisesti hyödyntää EU:n taloudellista potentiaalia ja saavuttaa Lissabonin tavoitteet.
A strong and healthy industrial base is essential to fully exploit EU's economic potential and reach the Lisbon goals.
Sen lisäksi, että EU:n teollisuuden osuus yksityisen sektorin T&K-menoista on yli 80 prosenttia ja että sen innovatiiviset tuotteet muodostavat noin 75 prosenttia EU:n viennistä, teollisuudella on keskeinen rooli, kun EU:n taloudesta tehdään tietopohjainen talous.
Furthermore, with EU's industry contributing to more than 80% of private sector R&D expenditure and with its innovative products providing around 75% of EU's exports, industry is playing a central role in transforming our economy towards a knowledge based economy.
Yleisesti ottaen EU:n teollisuus on terve ja dynaaminen.
In general, EU's industry is healthy and dynamic.
Se kohtaa kuitenkin merkittäviä haasteita, kuten nopean teknologisen muutoksen ja kasvavan kilpailupaineen, ja Euroopan ympäristötavoitteiden edistämistä koskevan tarpeen.
However, it faces important challenges such as rapid technological change, intense and growing competitive pressure, and the need to contribute to Europe's environmental goals.
Siksi vuonna 2005 laadittiin poliittiset puitteet, joihin sisältyi käytännön suosituksia sektorikohtaisista toimista, jolla edistetään kasvua, tuottavuutta ja kilpailukykyä.
Therefore, in 2005 a policy framework was put in place with concrete recommendations for sectoral actions to promote growth, productivity and competitiveness.
Seitsemän tärkeintä alojen rajat ylittävää politiikkaa on otettu käyttöön (teollis- ja tekijänoikeuksia sekä väärentämistä koskeva aloite, kilpailukykyä, energiaa ja ympäristöä käsittelevä korkean tason ryhmä, markkinoille pääsyyn ja kilpailukykyyn liittyvät ulkoiset näkökohdat, uusi lainsäädännön yksinkertaistamisohjelma, sektorikohtaisen osaamisen parantaminen, valmistusteollisuuden rakennemuutoksen hallinta sekä yhtenäinen eurooppalainen lähestymistapa teolliseen tutkimukseen ja innovaatiotoimintaan).
Seven major cross-sectoral policy initiatives have been launched (Intellectual Property Rights and Counterfeiting Initiative, High-Level Group on Competitiveness, Energy and the Environment, External Aspects of Competitiveness and Market Access, New Legislative Simplification Programme, Improving Sectoral Skills, Managing Structural Change in Manufacturing, Integrated European approach to Industrial Research and Innovation).
Lisäksi on laadittu seitsemän sektorikohtaista aloitetta (lääkefoorumi, biotieteitä ja biotekniikkaa koskevan strategian välitarkistus, kemianteollisuutta käsittelevä korkean tason ryhmä, puolustusteollisuutta käsittelevä korkean tason ryhmä, Euroopan avaruusohjelma, tieto- ja viestintätekniikan kilpailukykyä käsittelevä erityistyöryhmä ja koneenrakennusalaa koskeva poliittinen vuoropuhelu).
In addition, seven sector-specific initiatives have been set up (Pharmaceuticals Forum, Mid-Term Review of Life Sciences and Biotechnology Strategy, High-Level Group on the Chemicals Industry, High-Level Group on the Defence Industry, European Space Programme, Taskforce on ICT Competitiveness, Mechanical Engineering Policy Dialogue).
Komissio pyrkii kuitenkin vahvistamaan joitakin meneillään olevia hankkeita ja esittämään joitakin uusia aloitteita vastauksena viimeaikaisiin haasteisiin.
However, the Commission does envisage to strengthen some of the ongoing projects and to launch some new initiatives in response to recent challenges.
Tiedonannossa ilmoitetaan seuraavat horisontaaliset toimet:
The following new horizontal actions are announced in the Communication:
• Edelläkävijämarkkinoita koskeva aloite
· Lead market initiative
• Standardeja koskeva toimintaohjelma
· Standards Action Programme
• Kestävää teollisuuspolitiikkaa koskeva toimintaohjelma
· Action Plan for Sustainable industrial policy
• Teollisuus ja palvelut
· Industry and services
Lisäksi toteutetaan seuraavat kaksi uutta sektorikohtaista aloitetta:
In addition, two new sectoral initiatives will be undertaken:
Tätä tiedonantoa voidaan pitää tervetulleena.
This Communication can be welcomed.
EU-tasoisen teollisuuspolitiikan päätehtävänä on toteuttaa asianmukaiset puitteet yritysten kehittämistä, teollisuuden investointeja, innovaatiota ja työpaikkojen luomista varten.
The main role of industrial policy at EU level is to put in place the right framework conditions for enterprise development, industrial investment, innovation and job creation.
Kyseiset puitteet voivat kuitenkin vaihdella sektorista toiseen.
These framework conditions could however vary from sector to sector.
Sen vuoksi ovat lämpimästi tervetulleita sektorikohtaiset aloitteet, joissa otetaan huomioon yksittäisten sektoreiden erityiset olosuhteet ja joissa ehdotetaan räätälintyönä tehtyjä politiikkayhdistelmiä, jotka sopivat erityisiin tilanteisiin ja haasteisiin, joita ne kohtaavat.
Therefore, sectoral initiatives, taking account of the specific context of individual sectors and proposing a tailor-made combination of policies to suit the particular opportunities and challenges they face, are warmly welcomed.
Näitä sektorikohtaisia aloitteita olisi vahvistettava horisontaalisella lähestymistavalla, joka poistaa esteet, joita EU:n teollisuus kohtaa, kun se kehittää entistä arvokkaampia ja entistä laadukkaampia tuotteita.
Those sectoral initiatives should be strengthened by a horizontal approach, that tackles the barriers EU's industry is facing in its development towards higher-value and higher quality products.
Esittelijä haluaisi keskittyä näihin kolmeen horisontaaliseen asiaan:
Your Rapporteur would like to focus on 3 of these horizontal issues:
"Parempi sääntely":
"Better regulation":
Raskas lainsäädännöllinen ympäristö ja liiallinen byrokratia ovat edelleen yksi suurimmista teollisuuden esteistä.
A burdensome regulatory environment and an excess of red tape, remains one of the bigger barriers for industry.
Tämä koskee erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä, koska ne kärsivät ensimmäisinä liiallisesta byrokratiasta (on arvioitu, että pieni yritys kuluttaa työntekijää kohden noin 10 kertaa enemmän aikaa lainsäädännöllisiin velvollisuuksiin kuin suuri yritys).
This is foremost the case for small and medium-sized enterprises (SMEs), since they are the first to suffer from excessive bureaucracy (it has been estimated that per employee a small business on average spends around 10 times as much on regulatory duties than a big company).