natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12. pitää välttämättömänä tuottajaorganisaatioiden oikeusvarmuuden takaamista ja valvontamenettelyjen yksinkertaistamista ottamalla käyttöön yhtenäistetyt kriteerit eri kansallisten ja EU:n elinten suorittamaan kyseiseen toimintaohjelmien valvontaan; katsoo, että näiden tuottajaorganisaatioiden oikeusvarmuuden takaamiseksi komission olisi kehitettävä mekanismeja, joille annetaan tarvittavat inhimilliset ja tekniset voimavarat, jotka mahdollistavat organisaatioiden ja niiden toimintaohjelmien tavoitteiden toteuttamisen;
Considers it essential for producer organisations to be assured legal certainty and their control procedures to be simplified, with the establishment of uniform criteria for the implementation of the checks conducted on the operational programmes by the various national and Community authorities; considers that, in order to guarantee legal certainty for these organisations, the Commission should adopt arrangements to enable them to obtain the human and technical resources necessary to meet their own objectives and those of the operational programmes;
24. pyytää ottamaan käyttöön hedelmäpuiden raivaukseen liittyvän hankepaketin (lähinnä muita kuin nykylajikkeisiin kuuluvia omenia sekä hapankirsikoita viljeleviä hedelmätarhoja varten), jotta vältetään koko yhteisöä koskettavien laajojen rakenteellisten kriisien kehittyminen; on vakuuttunut, että kyseisenlainen järjestely on välttämätön tehokkaan toimintakyvyn varmistamiseksi;
Calls for the introduction of a plantation clearing project package (mainly for non-modern apple and sour cherry orchards), to avoid the emergence of extensive structural crises relating to the whole of the Community; is convinced that such a regulation is indispensable in the interests of efficient operation;
25. katsoo, että olisi nostettava tomaattijalosteiden tuotantokynnyksiä vuosien 1996 ja 2000 uudistusten mukaisesti ottaen huomioon, että nykyiset kiintiöt eivät edelleenkään vastaa kysynnän ja kolmansien maiden kanssa vallitsevan kilpailun kehitystä;
Takes the view that the production thresholds for processed tomatoes should be raised in a manner consistent with the reforms adopted in 1996 and 2000, in the light of the fact that the current quotas remain out of step in terms of the increase in demand and of competitiveness vis-à-vis third countries;
31. katsoo, että tuen vähentämiseen rangaistukseksi kiintiöiden ylittämisestä pitäisi turvautua sitrushedelmä-alalla vasta sitten kun kaikkien sitrushedelmälajikkeiden kynnysten yhteismäärä ylittyy koko yhteisössä, jotta vältettäisiin mahdollisimman pitkälle viljelijöiden tuloja vähentävät rangaistukset ja talousarviovaikutukset;
Considers that the penalising of aid in the event of thresholds for citrus fruits being exceeded should only take effect once the sum of the thresholds for all the different citrus varieties has been exceeded at a Community level, so as to prevent, insofar as possible, penalties that erode producers' incomes, while at the same time maintaining budget neutrality;
34. kannattaa klementiinien ja pienten hedelmien jalostuskiintiöiden korottamista, jotta otettaisiin huomioon tuotannon ja tuorekulutuksen kehittyminen, koska tämä toimenpide on sekä kustannuksiltaan että ympäristön kannalta edullisin ja näin markkinoille saadaan uusi, korkealaatuinen tuote, klementiinimehu, joka auttaa lisäämään sitrushedelmämehujen kulutusta yhteisössä ja kehittämään unionissa alijäämäistä laaturehujen ja hajusteiden tuotantoa;
Is in favour of an increase in the processing thresholds for clementines and small fruit, to take account of the trend in production and consumption of the fresh product, since this measure is the least expensive and most environment-friendly, whilst allowing a new superior-quality product - clementine juice - to be introduced to the market, which will help to increase the Community consumption of citrus juices; notes that quality foodstuffs and fragrances - deficit products in the Union - could also be obtained;
Hedelmien ja vihannesten myynnin edistäminen
Promotion of fruit and vegetables
Yhteisön etuuskohtelun periaate ja kolmansien maiden tuonnin aiheuttama kilpailu
The principle of Community preference and competition from imports from third countries
Yhteisön tuotteiden arvon nostaminen
Raising the profile of Community products
YMP:n välivaiheen uudistuksen ja tulevan maaseudun kehittämistä koskevan asetuksen vaikutukset
Impact of the mid-term reform of the CAP and the forthcoming Rural Development Regulation
52. puoltaa nykyisten maaseudun kehittämisen rahastojen ja toimintarahastojen välisen yhteensopimattomuuden poistamista, sillä se syrjii hedelmä- ja vihannesalaa muihin maatalouden aloihin verrattuna;
Expresses its support for eliminating the current incompatibility between rural development funding and operational funds since this places the fruit and vegetable sector in a discriminatory situation in relation to other agricultural sectors;
Maailman kauppajärjestö
World Trade Organisation
56. toteaa, että lisäksi on taattava markkinoiden avautumisen vastavuoroisuus sekä määrällisesti että laadullisesti, ja sen vuoksi kaupallisten myönnytysten vaikutuksia on valvottava ja seurattava enemmän sekä myönnytyksistä hyötyvien maiden osalta (perussopimuksissa olevan lähentymistavoitteen toteutumisen vahvistaminen) että mitä tulee tuottajajäsenvaltioihin;
Considers that, similarly, reciprocity in the opening up of markets, both quantitatively and qualitatively, should be guaranteed; hence it is necessary to step up controls and monitoring of the repercussions of trade concessions: both as regards effects on the countries benefiting from concessions (proof of compliance with the objective of ‘convergence’, on which the agreements are based) and as regards the impact of imports on the producer Member States;
58. korostaa kehitysapujärjestöjen pyyntöjen mukaisesti, että hedelmä- ja vihannesalan markkinoiden avaaminen ei saa heikentää kehitysmaiden maataloustuotantomalleja;
Stresses, as called for by development aid organisations, that the opening-up of markets in fruit and vegetables must not weaken the agricultural production models of developing countries;
Hedelmä- ja vihannesalan talousarvion täysimääräisen käyttö
The full use of the budget for fruit and vegetables
Euroopan parlamentissa 2. helmikuuta 2005 järjestetty kuulemistilaisuus ja Hollannin puheenjohtajakaudella 22. marraskuuta 2004 hyväksytyt päätelmät osoittivat, että suurin osa hallituksista kuten yhteisöstäkin pitää vuoden 1996 uudistuksen perusperiaatteita pätevinä.
The public hearing held at the European Parliament on 2 February 2005 and the conclusions adopted by the Netherlands Council Presidency on 22 November 2004 have shown that both a majority of governments and the Community industry concerned consider the core elements of the 1996 reform to be valid.
Vaikka uudistus aikanaan herättikin tiettyä huolta, koska siinä purettiin käytännössä ja ensimmäistä kertaa jonkin YMJ:n markkinanhallintamekanismit ja samaan aikaan pakotettiin tuottajat ennennäkemättömään yhteisrahoitustyöhön, Euroopan hedelmä- ja vihannesala kannattaa nykyisen järjestelmän säilyttämistä tietyin parannuksin.
Although at the time this reform gave rise to some misgivings over what amounted to the first ever dismantling of market management mechanisms within a CMO, and at the same time compelled producers to make unprecedented efforts with regard to cofinancing, the European fruit and vegetable sector is in favour of maintaining the current system, subject to certain improvements.
Vuonna 1996 käyttöön otettu järjestelmä, joka nojautui infrastruktuurin parantamiseen, laadun edistämiseen ja ympäristön suojelemiseen tarkoitettuihin toimintarahastoihin, sisältää kuitenkin puutteita, joiden vuoksi alan kilpailukykyä ei ole voitu kehittää riittävästi kaupallisen jakelun ja yhä helpommin ylitettävien yhteisön rajojen aiheuttamiin paineisiin vastaamiseksi.
However, the system launched in 1996, which centres around the operational funds - designed to improve infrastructures and promote quality and respect for the environment - suffers from certain defects that have not allowed the competitiveness of the sector to sufficiently develop to cope with marketing pressures and the increasing permeability of the Community's borders.
Euroopan unioni menetti myös mahdollisuuden tuoreiden ja jalostettujen hedelmien ja vihannesten YMJ:n mekanismien vahvistamiseen vuonna 2000 hyväksytystä ns. mini-uudistuksesta käydyissä neuvotteluissa.
The European Union also missed out on an opportunity to strengthen the workings of the CMOs in fresh and processed fruit and vegetables during the negotiation of the 'mini-reform' adopted in 2000.
Voidaan kysyä miksi monet viljelijät eivät edelleenkään usko voimassa olevan järjestelmän etuihin.
One should ask why many farmers continue not to perceive the advantages of the current system.
Riippumatta siitä, että eräät tuottajat eivät ole erikoistuneet hedelmien ja vihannesten viljelyyn eivätkä siksi pidä kannattavana liittyä tuottajaorganisaatioon, on myös huomattava määrä alalle erikoistuneita viljelijöitä, jotka ovat katsoneet parhaaksi olla sitoutumatta kuriin ja maksuihin, joita tuottajaorganisaatioon liittyminen merkitsee.
Regardless of the fact that some producers do not specialise in fruit and vegetables and therefore do not feel it would be advantageous to join an organisation, there are still a considerable number of farmers carrying on these activities who prefer to distance themselves from the restraints and costs involved in joining a producer organisation.
Järjestelmän liiallinen virkavaltaisuus ja viljelijöiden korkea maksuosuus ovat suurimpia hankaluuksia, jotka johtavat alhaiseen osallistumisasteeseen tuottajaorganisaatioissa.
The main obstacles that have led to a low level of participation in producer organisations are the increasingly bureaucratic nature of the system and very high cofinancing on the part of farmers.
Ei pidä unohtaa, että hedelmä- ja vihannesalan saama rahoitus on edelleen alhaisempaa kuin muilla EU:n maatalouden lohkoilla, sillä vaikka sen osuus maatalouden lopputuotannosta on 17 prosenttia, joka ei muuttunut paljoakaan EU:n laajennuttua uusiin jäsenvaltioihin, ala saa vain 4 prosenttia yhteisön talousarviosta.
The fact that the fruit and vegetable continues to experience discriminatory financial treatment in relation to other European agricultural sectors should not be overlooked, since despite accounting for 17% of end agricultural output – although this has recently changed with the enlargement of the EU to the new Member States – it receives just 4% of the Community budget.
Tämä siis huolimatta hedelmien ja vihannesten merkityksestä väestön ravitsemukselle, mikä pitäisi ottaa huomioon arvioitaessa alalle kohdistettujen varojen kustannus-hyöty-suhdetta.
This in spite of the role that fruit and vegetables play in the European diet, which is something that should be taken into account when assessing the cost-benefit ratio of the financing allocated to this industry.
Arviointikertomuksessaan hedelmä- ja vihannesalan tilanteesta EU:ssa (SEC 2004(1120)) komissio myöntää, että yhteisön hedelmä- ja vihannesalan talousarvio kärsii vajaakäytöstä ja mainitsee tilanteelle useita syitä.
In its analysis of the situation in the fruit and vegetable sector in the EU (SEC2004(1120)), the Commission recognises that the Community budget for the fruit and vegetable sector is being under-utilised and gives several reasons for this.
Ensinnäkin tarjonnan keskittämisessä tuottajaorganisaatioille on saavutettu vasta 40 prosenttia tuotannosta ja toiseksi komissio korostaa toimintarahastojen yhteisrahoituksen merkitystä talousarviota vakauttavana tekijänä.
Firstly, it emphasises the fact that the concentration of supply in producer organisations stands at just 40% of total production and, secondly, it stresses the 'budgetary stabiliser' role played by the cofinancing of operational funds.
Järjestelmän viat, kuten liiallinen byrokratia, tuottajaorganisaatioiden oikeusvarmuuden puute ja yhteisön kitsaus tarjonnan keskittämisen edistämisessä johtavat esittelijän mielestä vuonna 1996 käyttöön otetun järjestelmän tehokkuuden laskemiseen, mikä puolestaan aiheuttaa alalle suunnatun vähäisen rahoituksen heikon hyödyntämisasteen (vajaakäyttö on yltänyt 25 prosenttiin kokonaisbudjetista).
The system’s defects, such as excessive bureaucracy, legal uncertainty vis-à-vis producer organisations and the lack of Community largesse when it comes to providing incentives for the concentration of supply are, in your rapporteur’s opinion, decreasing the effectiveness of the scheme introduced in 1996, which in turn is resulting in poor take-up of the limited funding earmarked for the sector (with a level of under-utilisation reaching as much as 25% of the overall budget).
Tähän osasyyllisenä on myös tehokkaan kriisinhallintajärjestelmän puuttuminen, mikä vaarantaa alan kannattavuuden.
This situation is exacerbated by the absence of a flexible crisis management system, the lack of which places the cost-effectiveness of the sector at risk.
Alan seuraavassa uudistuksessa pitää vastata näihin huolenaiheisiin ottamalla huomioon myös EU:n laajentumisen jälkeinen uusi tilanne.
The forthcoming reform of the sector must respond to these concerns, and also take into account the new circumstances arising from the enlargement of the EU.
EU:n on kohdattava uusi haaste ja ratkaistava uusien jäsenvaltioiden hedelmä- ja vihannesalaa vaivaava valtava ongelma, joka on – täysin riippumatta erityisongelmista kuten viime aikoina lisääntyneestä marjojen tuonnista – tarjonnan vähäinen keskittyminen.
The EU now has to confront a new challenge and solve the great problem afflicting the fruit and vegetable sector in the new Member States, which is – independent of specific causes such as burgeoning imports of soft fruits – the minimal level of concentration of supply.
Tuottajaorganisaatioiden toiminnan ja tarjonnan keskittämisen parantaminen
Improving the workings of the producer organisations and increasing the concentration of supply
Yhteisön järjestelmän tehostamiseksi pitää ensinnäkin tarjota kannusteita, jotka johtaisivat tarjonnan keskittymiseen, edistämällä tuottajaorganisaatioiden kasvua ja yhteenliittymistä, yhteistyötä, yhdistymistä ja kansainvälisiä sopimuksia.
In order to increase the effectiveness of the Community scheme, there is a need, firstly, to introduce more incentives to closely concentrate supply by fostering the growth of producer organisations and promoting associations, cooperation, mergers and transnational agreements.
Jotta järjestelmästä tulisi houkuttelevampi alueilla, joissa järjestäytymisaste on alhainen, tässä mietinnössä ehdotetaan perusasetuksen 2200/96 15 artiklan muuttamista tekemällä kansallisten tukien korvaamista koskevat ehdot joustavammiksi tuottajaorganisaatioita perustettaessa.
Likewise, in order to make the scheme more attractive in areas with limited numbers of associations, this report also proposes that article 15 of the basic regulation, Regulation (EC) No 2200/96, be amended to inject greater flexibility into the conditions governing the payment of national aids for the setting-up of producer organisations.
Toisaalta uusille jäsenvaltioille pitää myöntää erityiskohtelu siirtymäkauden ajaksi, jotta ne pääsevät muiden vauhtiin mukaan.
Furthermore, the new Member States should be granted special treatment over a transitional period that enables them to reach an appropriate cruising speed.
Toisaalta pitää poistaa tuottajaorganisaatioiden oikeusvarmuuden puute, joka johtuu siitä, että kansalliset ja EU:n valvontalaitokset soveltavat niihin erilaisia kriteereitä arvioidessaan toimintaohjelmia.
There is also a need to end the legal uncertainty vis-à-vis producer organisations resulting from the different criteria applied by the national and Community control authorities when evaluating the operational programmes.
Kun valvontatoimilta (joita on yhteensä kuusi) puuttuvat yhdenmukaistetut kehykset, tuloksena on ristiriitaisuuksia, jotka vaikeuttavat organisaatioiden työtä ja haittaavat niiden kykyä houkutella uusia jäseniä.
The absence of a standardised framework for the implementation of those controls (numbering up to six in total) leads to contradictions that complicate the organisations’ work and make it more difficult for them to attract new members.
Olisi myös paikallaan tarkistaa luetteloa toimista, joita voidaan toteuttaa toimintaohjelmien puitteissa, jotta ne voitaisiin mukauttaa organisaatioiden tarpeisiin ja näin parantaa ryhmittymien riippumattomuutta varainhoidossa.
It would also be appropriate to review the list of actions that can be implemented under the operational programmes, in order to tailor these to the organisations’ needs, as well as to increase producer groups’ autonomy with regard to the management of financing.
Sellaiset hankaluudet, jotka edelleen estävät hedelmien ja vihannesten tuottajia saamasta maaseudun kehittämiseen tarkoitettuja varoja, pitää poistaa ja lopettaa alan syrjintä muihin YMP:n tukea saaviin aloihin verrattuna.
The continuing obstacles to full access by fruit and vegetable producers to the rural development resources available must be eliminated, and with them the discrimination that this sector has suffered in relation to other CAP beneficiary sectors.
Tilanteen perusteluna toiminut oletettu vaara, että samaa toimenpidettä rahoitettaisiin kaksi kertaa sekä toimintarahastosta että maaseudun kehittämisen määrärahoista, hälvenisi helposti, kun toteutettaisiin yksinkertainen ja jäsenvaltioiden takaama hallinnollinen valvonta.
The supposed risk of financing the same action twice over with both operational funds and rural development funds, which has served as an argument for legitimising this situation, could easily be averted by introducing a simple administrative check by Member States.
Maaseudun kehittämisrahastojen ja toimintarahastojen välisen yhteensopimattomuuden poistaminen paperilla ei olisi paljonkaan arvoinen, mikäli komissio pitää kiinni aikomuksestaan varata perustamiselle, kaupan pitämiselle ja jalostamiselle annettavat tuet pelkästään pienille ja erittäin pienille yrityksille.
However, eliminating the current incompatibility between rural development funds and operational funds would serve little purpose if the Commission’s proposal to limit the payment of aid for setting-up, marketing and processing solely to small and micro-enterprises is taken up.
Tällainen komission ehdottama rajoitus tulevan Euroopan maaseudun kehittämisrahaston osalta jättää huomiotta keskisuurten yritysten merkityksen jäsenvaltioiden suuren enemmistön teollisuudelle.
This limitation, which the Commission is proposing in connection with the future European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), ignores the leading role played by medium-sized enterprises in the production fabric of the vast majority of Member States.
Uuden kriisinhallintajärjestelmän käyttöönotto
Introduction of a new crisis management system
Markkinoilta poistamista koskevat menettelyt ovat täysin riittämättömiä vastaamaan yhteisön hedelmä- ja vihannesalan kriisiin, sillä markkinoilta poistamiseen liittyy hallinnollisia esteitä ja korvaukset ovat liian pieniä.
The current withdrawals system is proving totally inadequate for coping with crises in the fruit and vegetable sector, owing to the administrative obstacles that exist to product withdrawals and the low payments for these.
Todisteena tästä markkinoilta poistamiseen käytetyt määrärahat eivät ole usein olleet neljäsosaakaan tähän tarkoitukseen varatuista määrärahoista, ja ne ovat jääneet noin 30 miljoonaan euroon.
This is attested to by the fact that, on many occasions, not even a quarter of the budget earmarked for expenditure on withdrawals has been taken up, with that amount standing at around EUR 30 million.
Vuoden 1996 uudistuksen jälkeen alan tukijärjestelmään ei käytännössä kuulu todellista markkinakriisien hallintajärjestelmää, minkä vuoksi monet tuotannonalat joutuvat jatkuvasti kestämättömämpään tilanteeseen.
Since the 1996 reform, the support scheme for the sector has, in practice, had no genuine system for management of the market, meaning that in the case of many products the situation is becoming increasingly untenable.
Komission pitäisi laatia perusteellinen tutkimus kaikista vaihtoehdoista yhteisön tuotannon henkiinjäämisen takaavan tehokkaan kriisinhallintajärjestelmän käyttöönottamiseksi.
There is a need for the Commission to conduct an in-depth study into all the possible options for establishing an effective crisis management system that ensures the continued production of all the Community products.
Rahastoa voitaisiin käyttää myös tuotannon vähentämisen rahoittamiseen ja toteutettavuustutkimuksen tekemisen jälkeen mahdollisesti sellaisen vakuutusjärjestelmän käyttöönottamiseen, jolla taataan viljelijöiden tulot.
This fund could also be used to finance reductions in production and, if necessary and subject to a feasibility study, to implement an insurance system guaranteeing producer incomes.
Yksittäiset viljelijät voisivat osallistua tähän rahastoon, mutta heidän saamansa korvaukset eivät olisi samaa tasoa.
Farmers not belonging to producer organisations would be able to participate in this fund, but would not benefit from the same level of remuneration.
Olisi paikallaan lopuksi perustaa markkinoiden tarkkailukeskuksia yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla kriiseihin varautumisen parantamiseksi.
Lastly, market observatories should be set up at Community and national level to enhance crisis forecasting capabilities.
Jalosteiden tukijärjestelmän säilyttäminen
Maintaining the support scheme for processed products
Tomaattialan tukien irrottaminen tuotannosta voisi neuvotteluissa laajentua myös muihin jalostealoihin, mikä olisi vaikea ongelma sitrushedelmille, sillä niiden jalostukseen tällä hetkellä tarkoitetut määrärahat eivät riittäisi tarpeeksi suuren suoran tuen myöntämiseen kaikille yhteisön tuottajille.
Moreover, the decoupling of aid for tomatoes might spill-over, during negotiations, into other processing sectors, which in the case of citrus fruit would pose a serious problem since the funds currently earmarked for processing such fruit would be insufficient to allow direct payments to be made to all the Community producers.
Tämän tuloksena sitrushedelmien alalla tällä hetkellä vain noin 20 prosenttiin sadosta (vuosittain jalostettavien tuoreiden hedelmien osuus) kohdistuvat tuet pitäisi jakaa koko tuotannon kesken.
It would mean the aid that currently goes to just 20% of output (annual percentage of the fresh fruit used for processing) having to be split among the overall yield.
Jalosteiden tuen irrottamista tuotannosta ei voi perustella myöskään Maailman kauppajärjestössä käytävillä neuvotteluilla, sillä monenkeskiset säännöt eivät estä säilyttämästä osaa tuotantoon sidotusta maataloustuesta.
Neither is there any justification for decoupling aid for processed products within the purview of the World Trade Organisation negotiations, since multilateral rules do not prohibit maintaining that part of agricultural aid linked to production.
Tomaattikiintiöiden nostamisen lisäksi pitää toteuttaa muitakin sopeuttamistoimia jalosteiden alalla, jotta vältetään esimerkiksi päärynöiden tuottajien rankaiseminen turhaan.
Besides raising the thresholds for tomatoes, there is also a need to make other adjustments in the processed products sector to prevent, for example, pear producers being penalised unnecessarily.
Päärynäkiintiöiden ylitykset olisi korvattava persikka-alan ylijäämistä, sillä tuotteet ovat keskenään korvattavissa ja ne päätyvät käytännössä samoihin yrityksiin.
Any over-running of the thresholds for this fruit should be offset by the surpluses in the peach sector, since both products are substitutes and are in essence intended for the same industries.
Samankaltainen ratkaisu voitaisiin siirtää myös sitrushedelmiin, niin että rangaistuksia sovellettaisiin vain siinä tapauksessa, että yhteisön eri sitrushedelmälajien kynnysten summa ylittyisi.
A similar solution could be adopted for citrus fruit, so that penalties are only applied once the sum of the Community thresholds for the various types of citrus fruit has been exceeded.
Alan kilpailukyvyn parantaminen tuontiin nähden
Increasing the competitiveness of the sector in the face of imports