natgillin/translations-raw huggingface dataset:
7.3 Lacq ( FR ) – Calahorra ( ES ) -kaasujohdon kompressointiasema
7.3 Compression station on the Lacq (FR) – Calahorra (ES) pipeline
7.4 Lussagnet ( FR ) – Bilbao ( ES ) -kaasujohto
7.4 Lussagnet (FR) – Bilbao (ES) pipeline
7.5 Perpignan ( FR ) – Barcelona ( ES ) -kaasujohto
7.5 Perpignan (FR) – Barcelona (ES) pipeline
7.7 Puchkirchen ( AT ) – Burghausen ( DE ) -kaasujohto
7.7 Puchkirchen (AT) – Burghausen (DE) pipeline
7.8 Andorf ( AT ) – Simbach ( DE ) -kaasujohto
7.8 Andorf (AT) – Simbach (DE) pipeline
7.9 Wiener Neustadt ( AT ) – Sopron (HU) -kaasujohto
7.9 Wiener Neustadt (AT) – Sopron (HU) pipeline
7.10 Bad Leonfelden ( AT ) – Linz ( AT ) -kaasujohto
7.10 Bad Leonfelden (AT) – Linz (AT) pipeline
7.11 Luoteis-Kreikka – Elbasan (AL) ‑kaasujohto
7.11 North-west Greece – Elbasan (AL) pipeline
7.12 Kreikka – Italia -yhdysjohto
7.12 Greece – Italy interconnection pipeline
7.13 Pääkaasuputken kompressointiasema Kreikassa
7.13 Compression station on the main pipeline in Greece
7.14 Itävallan ja Tšekin verkkojen liittäminen toisiinsa
7.14 Connection between the networks of Austria and Czech Republic
7.16 Kaasunsiirtoväylä Itävallan ja Turkin välillä Unkarin, Romanian ja Bulgarian kautta
7.16 Gas transport corridor between Austria and Turkey through Hungary, Romania and Bulgaria
7.17 Yhdysjohdot Yhdistyneen kuningaskunnan, Alankomaiden ja Saksan välillä, jotka yhdistävät Luoteis-Euroopan tärkeimmät kaasukentät ja markkinat
7.17 Interconnecting pipelines between United Kingdom, the Netherlands and Germany, linking the main sources and markets of north-west Europe
7.18 Koillis-Saksan (Berliinin alue) ja Luoteis-Puolan (Szczecinin alue) välinen yhteys ja Schmölln – Lubmin -haara ( DE , Greifswaldin alue)
7.18 Connection between North-East Germany (Berlin area) and North-Wes t Poland (Szczecin area) with a branch from Schmölln to Lubmin (DE, Greifswald area)
7.18 a Cieszyn (PL) – Ostrava (CZ) -kaasujohto
7.18 Connection between north-east Germany (Berlin area) and north-wes t Poland (Szczecin area) , with a branch from Schmölln to Lubmin (DE, Greifswald area)
7.18 c Bernau (DE) – Szczecin (PL) -linjan jatkaminen
7.18c Bernau (DE) – Szczecin (PL) extension
7.20 Siirtokapasiteetin lisääminen Ranskan ja Italian välillä
7.20 Reinforcement of the capacity of transport between France and Italy
7.21 Itämeren alueen kaasuyhdysputki Tanskan, Saksan ja Ruotsin välillä
7.21 The Baltic gas interconnector between Denmark – Germany – Sweden
7.22 Winkselen (BE) sekoituslaitos pohjois-eteläakselilla
7.22 Winksele (BE) blending station on north-south axis
7.23 Zeebruggen (BE) – Eynatten (BE) -yhteyden kapasiteetin lisääminen
7.23 Zeebrugge (BE) – Eynatten (BE) capacity upgrade
7.24 Kapasiteetin lisääminen pohjois-länsiakselilla: Zelzate (BE) – Zeebrugge (BE)
7.24 Upgrading of capacity along north-west axis: Zelzate (BE) – Zeebrugge (BE)
7.25 Tanskan ja Alankomaat yhteen liittävän sekä Pohjanmeren nykyiset tuotantolaitokset yhdistävän kaasujohdon rakentaminen
7.25 Building of gas pipeline linking Denmark and the Netherlands and connecting existing North Sea production facilities
Nesteytetyn maakaasun vastaanottokapasiteetin ja maakaasun varastointikapasiteetin lisääminen
8.1 LNG at Le Verdon-sur-mer (FR, new terminal) and pipeline to Lussagnet (FR) storage
8.1 Nesteytetyn maakaasun terminaali Le Verdon-sur-merissä ( F , uusi terminaali) ja kaasujohto Lussagnet'n ( F ) varastoon
8.1 LNG at Le Verdon-sur-mer (FR, new terminal) and pipeline to Lussagnet (FR) storage
8.2 Nesteytetyn maakaasun terminaali Fos-sur-merissä ( F )
8.2 LNG at Fos-sur-mer (FR)
8.2 Nesteytetyn maakaasun terminaali Fos-sur-merissä ( FR )
8.2 LNG at Fos-sur-mer (FR)
8.20 Maanalaisten kaasun varastointilaitosten kehittäminen Irlannissa
8.20 Developing underground gas storage facilities in Ireland
8.21 Varasto Etelä-Kavalassa (EL), ehtyneen offshore-kaasukentän muuntaminen
8.21 Storage at South Kavala (EL) , conversion of an offshore depleted gas field
8.22 Varasto Lussagnet'ssa ( FR , vanhan laitoksen laajennus)
8.23 Storage at Pecorade (FR, conversion of a depleted oil field)
8.23 Varasto Pecoradessa ( FR , ehtyneen öljykentän muuntaminen)
8.23 Storage at Pecorade (FR, conversion of a depleted oil field)
8.24 Varasto Elsassin alueella ( FR , kehittäminen suolamuodostumiin)
8.24 Storage in Alsace region (FR, developing of saline cavities)
8.26 Espanjan (uudet) varastot pohjois-eteläakselilla : Kantabriassa, Aragoniassa, Kastilia Leónissa, Kastilia La Manchassa ja Andalusiassa
8.26 Storage on the north-south axis of Spain (new sites) in Cantabria, Aragon, Castilla y León, Castilla – La Mancha and Andalucia
8.27 Espanjan (uudet) varastot Välimeri-akselilla: Kataloniassa, Valenciassa ja Murciassa
8.27 Storage on the Mediterranean axis of Spain (new sites) in Catalonia, Valencia and Murcia
8.28 Varasto Carriçossa ( PT , uusi laitos )
8.28 Storage in Carriço (PT, new site)
8.29 Varasto Loenhoutissa ( BE , vanhan laitoksen laajennus)
8.29 Storage at Loenhout (BE, extending existing site)
8.31 Varasto Tønderissa (DK, uusi laitos)
8.31 Storage at Tønder (DK, new site)
8.33 Varasto Baumgartenissa ( AT , uusi laitos )
8.33 Storage at Baumgarten (AT, new site)
8.35 Maanalaisten kaasun varastointilaitosten rakentaminen Italiassa
8.35 Developing underground gas storage facilities in Italy
8.36 Varasto Wierzchowicessa (PL), laitoksen laajentaminen
8.36 Storage at Wierzchowice (PL, extending existing site)
8.37 Varasto Kossakowossa (PL), maanalaisen varaston perustaminen
8.37 Storage at Kossakowo (PL, developing underground storage)
8.38 Malta (MT) – Sisilia (IT) -kaasujohto
8.38 Malta (MT) – Sicily (IT) gas pipeline
8.39 Varasto Liettuassa (uusi laitos)
8.39 Storage in Lithuania (new site)
9.1 Yhteyksien luominen ja kehittäminen, pohjoinen kaasuverkko: Norja – Tanska – Saksa – Ruotsi – Suomi – Venäjä – Baltian maat – Puola
9.1 Creation and development of connections Nordic Gas Grid: Norway – Denmark – Germany – Sweden – Finland – Russia – Baltic States – Poland
9.2 Keski-Pohjolan kaasujohto: Norja, Ruotsi, Suomi
9.2 The Mid-Nordic gas pipeline: Norway, Sweden, Finland
9.3 Pohjois-Euroopan kaasujohto: Venäjä, Itämeri, Saksa
9.3 The North European gas pipeline: Russia, Baltic Sea, Germany
9.4 Kaasujohto Venäjältä Saksaan Latvian, Liettuan ja Puolan kautta, mukaan luettuna maanalaisten kaasun varastointilaitosten rakentaminen Latviaan
9.4 Gas pipeline from Russia to Germany, via Latvia, Lithuania and Poland, including developing underground gas storage facilities in Latvia (‘Amber’ project)
9.5 Suomen ja Viron välinen kaasuputki
9.5 Gas pipeline Finland–Estonia
9.7 Algeria – Marokko – Espanja -johdon (Córdobaan asti) siirtokapasiteetin lisäys
9.7 Increasing transport capacity of the Algeria – Morocco – Spain (up to Córdoba) pipeline
9.8 Córdoba ( ES ) – Ciudad Real ( ES ) -kaasujohto
9.8 Córdoba (ES) – Ciudad Real (ES) pipeline
9.9 Ciudad Real ( ES ) – Madrid ( ES ) -kaasujohto
9.9 Ciudad Real (ES) – Madrid (ES) pipeline
9.11 Haarat Kastilia La Manchassa ( ES )
9.11 Branches in Castilla (ES) – La Mancha (ES)
9.12 Laajennus Luoteis-Espanjan suuntaan
9.12 Extension towards north-west Spain
9.13 Algerian ja Espanjan välinen merenalainen kaasujohto ja yhdysjohdot Ranskaan
9.13 Algeria – Spain submarine pipeline and pipelines for the connection to France
9.14 Siirtokapasiteetin lisäys Venäjän kaasukentiltä Euroopan unioniin Ukrainan, Slovakian ja Tšekin kautta
9.14 Increasing transport capacity from Russian resources to the European Union, via Ukraine, Slovakia and the Czech Republic
9.15 Siirtokapasiteetin lisäys Venäjän kaasukentiltä Euroopan unioniin Valko-Venäjän ja Puolan kautta
9.15 Increasing transport capacity from Russian resources to the European Union, via Belarus and Poland
9.15 a Jamal – Eurooppa II ‑maakaasujohto
9.15a Yamal – Europe II natural gas pipeline
9.16 Yagal Sud -kaasujohto (Saksaan, Ranskaan ja Sveitsiin johtavan STEGAL-johdon välillä)
9.16 Yagal Sud gas pipeline (between the STEGAL pipeline leading to the DE, FR, CH triangle)
9.17 SUDAL East -kaasujohto (MIDAL-johdon välillä lähellä Itävallassa sijaitsevan PENTA -johdon Heppenheim – Burghausenin liitoskohtaa)
9.17 SUDAL East gas pipeline (between MIDAL pipeline near Heppenheim to Burghausen connection with the PENTA pipeline in Austria)
9.17 a STEGAL-kaasujohdon siirtokapasiteetin lisääminen lisäkaasun siirtämiseksi Tšekin ja Saksan rajalta sekä Puolan ja Saksan rajalta Saksan kautta muihin jäsenvaltioihin
9.17a Increasing transport capacity of the STEGAL gas pipeline for transport of additional gas from the Czech-German border and from the Polish-German border through Germany to other Member States
9.18 Kaasujohto Libyan kaasukentiltä Italiaan
9.18 Gas pipeline from Libyan resources to Italy
9.19 Kaasujohto Kaspianmeren maiden kaasukentiltä Euroopan unioniin
9.19 Gas pipeline from resources in the Caspian Sea countries to the European Union
9.20 Kreikka – Turkki -kaasujohto
9.20 Greece – Turkey gas pipeline
9.21 Siirtokapasiteetin lisäys Venäjän kaasukentiltä Kreikkaan ja muihin Balkanin maihin Ukrainan, Moldavian, Romanian ja Bulgarian kautta
9.21 Increasing transport capacity from Russian resources to Greece and other Balkan countries, via Ukraine, Moldavia , Romania and Bulgaria
9.22 St.
9.22 St. Zagora (BG) – Ihtiman (BG) gas pipeline
9.22 a Trans Adriatic -johto – Italian ja Kaakkois-Euroopan energiamarkkinat yhdistävä maakaasujohto Kaspianmeren/Venäjän/Lähi-idän kaasun tuontia varten
9.22a Trans-Adriatic pipeline – Natural gas pipeline to transport natural gas imported from the Caspian Sea region, Russia, or the Middle East, connecting Italy and the South-East European energy markets
9.23 Yhdysjohdot Saksan, Tšekin, Itävallan ja Italian kaasuverkkojen välille
9.23 Connecting pipelines between the German, Czech, Austrian and Italian gas networks
9.24 Kaasujohto Venäjän kaasukentiltä Italiaan Ukrainan, Slovakian, Unkarin ja Slovenian kautta
9.24 Gas pipeline from Russian resources to Italy, via Ukraine, Slovakia, Hungary and Slovenia
9.25 Alankomaista Saksan kautta Italiaan kulkevan TENP-kaasujohdon siirtokapasiteetin lisääminen
9.25 Increasing transport capacity of the TENP gas pipeline running from the Netherlands through Germany to Italy
9.26 Taisnieres ( FR ) – Oltingue (CH) ‑kaasujohto
9.26 Taisnieres (FR) – Oltingue (CH) gas pipeline
9.27 Kaasujohto Tanskasta Puolaan, mahdollisesti Ruotsin kautta
9.27 Gas pipeline from Denmark to Poland, possibly via Sweden
9.28 Nybro (DK) – Dragor (DK) ‑kaasujohto, mukaan lukien yhdysjohto Stenlillen varastoon (DK)
9.28 Nybro (DK) – Dragør (DK) gas pipeline, including connecting pipeline to the storage at Stenlille (DK)
9.29 Kaasuverkko Barentsinmeren kentiltä Euroopan unioniin Ruotsin ja Suomen kautta
9.29 Gas network from the Barents Sea resources to the European Union, via Sweden and Finland
9.30 Corribin kentältä ( IE , offshore) lähtevä kaasujohto
9.30 Gas pipeline from the Corrib field (IE, offshore)
9.31 Kaasujohto Algerian kaasukentiltä Italiaan Sardinian kautta, haara Korsikaan
9.31 Gas pipeline from Algerian resources to Italy, via Sardinia with a branch to Corsica
9.32 Kaasuverkko Lähi- ja Keski-idän kaasukentiltä Euroopan unioniin
9.32 Gas network from resources in the Middle East to the European Union
9.33 Kaasujohto Norjasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan
9.33 Gas pipeline from Norway to the United Kingdom
9.34 Pecs (HU) – Kroatia -yhteys
9.34 Pécs (HU) – Croatia connection
9.35 Szeged (HU) – Oradea (RO) -yhteys
9.35 Szeged (HU) – Oradea (RO) connection
9.36 Vecses (HU) – Slovakia -yhteys
9.36 Vecses (HU) – Slovakia connection
9.37 Beregdaroc (HU) – Ukraina -linjan kapasiteetin lisäys
9.37 Beregdaroc (HU) – Ukraine capacity increase
Liite poistetaan.
This annex deleted
Tarkistusten 24 ja 25 linjaa noudattaen.
Consistent with Amendments 24 and 25.
Tausta ja tavoitteet
Background and aims
Ehdotus päätökseksi Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevien suuntaviivojen vahvistamisesta kuuluu joulukuussa 2003 hyväksytyn neljän ehdotuksen pakettiin, joista kolme muuta koskivat energian loppukäytön tehokkuutta ja energiapalveluita, toimitusvarmuuden ja infrastruktuuri-investointien turvaamiseksi toteutettavia toimenpiteitä sekä kaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevia edellytyksiä.
The proposal for a decision on the guidelines for trans-European energy networks is one of four proposals making up a package adopted in December 2003; the other three proposals related to end uses and energy services, measures to guarantee security of supply, infrastructure investment, and conditions of access to gas transmission networks.
Euroopan unioni pyrkii luomaan asteittain todelliset Euroopan sähkö- ja kaasumarkkinat, jotka voisivat potentiaalisesti kattaa yli 35 maata, joissa on yhteensä yli 600 miljoonaa asukasta.
The Union is working step by step to establish a European gas and electricity market, which could eventually encompass more than 35 countries and a population of over 600 million.
Komissio toteaa, että markkinat olisi luotava markkinoiden avaamista, ympäristönsuojelua ja turvallisuutta koskevien yhteisten vaatimusten pohjalta.
The Commission believes that this future market should be founded on common rules to open the market, protect the environment, and guarantee safety.
Neuvosto vahvisti suuntaviivat joulukuussa 2003 antamalla puiteasiakirjan "energiainfrastruktuurista laajentuneessa Euroopassa", joka perustui useiden Eurooppa-neuvoston kokousten päätelmiin (erityisesti Kööpenhaminan ja Barcelonan Eurooppa-neuvostojen päätelmiin, joista jälkimmäisessä asetettiin tavoite, jonka mukaan jäsenvaltioiden välisten yhteenkytkentöjen tulisi olla vähintään kymmenen prosentin tasolla).
The Council endorsed these guidelines in December 2003 in an outline document on energy infrastructure in the enlarged Europe, basing its approach on several European Council conclusions (more specifically those of the Copenhagen and Barcelona meetings, the latter having set the 10% target for interconnections between Member States).
Naapureistaan Euroopan unioni erottaa energia-alalla kolme pääasiallista yhteistyöaluetta, joilla on jo olemassa strukturoitua energia-alan yhteistyötä: Venäjä (energiavuoropuhelu EU:n ja Venäjän välillä), Euro–Välimeri-alue (Euro–Välimeri-energiafoorumi) sekä Kaakkois-Eurooppa (ns. Ateenan prosessi alueellisten energiamarkkinoiden perustamiseksi).
As far as its neighbours are concerned, there are three ‘priority cooperation areas’ with which the Union is already pursuing organised cooperation in the energy sector: these are Russia (EU-Russia energy dialogue), the Euro-Mediterranean area (Euro-Mediterranean Energy Forum), and South-East Europe (the ‘Athens process’ aimed at setting up a subregional energy market).
Lisäksi on olemassa kolme ns. täydentävää yhteisen edun aluetta: pohjoinen ulottuvuus, Kaspianmeren alue ja muut tärkeät kumppanit, erityisesti Ukraina (ennen kaikkea koska maa on EU:n kaasutoimitusten kauttakulkualue).
There are also three ‘complementary areas of common interest’, namely the Northern Dimension, the Caspian Sea countries, and other important partners, in particular Ukraine (not least because it is a country through which the EU’s oil and natural gas supplies pass in transit).
Tämän Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevan ehdotuksen tavoitteena on sekä mukauttaa suuntaviivat Euroopan unionin uuteen kokoonpanoon kymmenen uuden jäsenvaltion liittymisen jälkeen että mahdollistaa yhteistä etua koskevien hankkeiden rahoitus laajentuneessa unionissa sekä kaasu- ja sähköalan sisämarkkinoiden toteutuminen ja taata toimitusvarmuus jäsenvaltioiden ja naapurimaiden välisten yhteyksien kautta (Kaakkois-Eurooppa, Välimeren maat, Ukraina, Valko-Venäjä jne.).
The proposal on the trans-European energy networks is intended to adapt the guidelines to the new shape of the Union resulting from the accession of ten new Member States, as well as to allow funding to be earmarked for projects of common interest in the enlarged Union, to enable the internal market in gas and electricity to be completed, and to guarantee security of supply by means of interconnections between Member States and with neighbouring countries (South-East Europe, Mediterranean countries, Ukraine, Belarus, etc.).
Erityisesti ehdotuksella pyritään nopeuttamaan hankkeiden valmistelua ja toteuttamista sekä yksinkertaistamaan lainsäädäntöä: Euroopan laajuisista energiaverkoista tehdään yksi ainoa päätös aiemman kahden asemasta.
A further aim is to speed up preparations for, and actual implementation of, projects and, lastly, to simplify the legislation to the extent that a single decision on the ‘TEN-e’ networks will replace the two hitherto in force.
Euroopan laajuiset verkot
The trans-European networks
2.1 Hankkeet
2.1 The projects
Komissio ehdotti verkkojen päivitystä laajentumisen vuoksi liitteessä III lueteltujen ja liitteessä II olevien kriteerien mukaisesti määriteltyjen yli 160 yhteisen edun mukaisen sähköhankkeen ja 120 kaasuhankkeen osalta.
The Commission has set out to update the networks so as to allow for enlargement; the resulting projects of common interest, over 160 focusing on electricity and 120 on gas, are listed in Annex III and defined according to the criteria in Annex II.
Hankkeet ovat Euroopan laajuisten energia-alan hankkeiden perusta.
These constitute the basis on which to implement trans-European projects in the energy sector.
Nämä uudet välineet ovat välttämättömiä hankkeiden valmistelun nopeuttamiseksi ja pitkien lupamenettelyjen loppuunsaattamisen helpottamiseksi.
These new measures are essential in order to speed up project preparations and enable the lengthy authorisation procedures to be completed more smoothly.
Hankkeiden on oltava kestävän kehityksen periaatteiden mukaisia, ja niillä on oltava merkittävä vaikutus sisämarkkinoiden kilpailutoimintaan ja/tai niiden on parannettava energian toimitusvarmuutta yhteisössä.
The projects in question, which must be compatible with sustainable development, have to have a decisive bearing on the operation of the competition-driven internal market and/or help to strengthen the Community’s security of supply.
Euroopan etua koskevan hankkeen on oltava luonteeltaan rajat ylittävä tai sillä on oltava merkittävä vaikutus eri maiden väliseen siirtokapasiteettiin.
In order to be declared of European interest, they have to be of a cross-border nature or significantly affect cross-border transmission capacity.
Kun hankkeet esitetään yhteisön tukiohjelman (Euroopan laajuiset verkot, rakennerahastot, koheesiorahasto jne.) yhteydessä, jäsenvaltioiden on asetettava etusijalle hankkeet, jotka on määritetty Euroopan etua koskeviksi hankkeiksi.
If they are submitted under a Community-funded programme (trans-European networks, Structural Funds, Cohesion Fund, etc.), the Member States must treat them as a priority.
Komissio voi nimetä eurooppalaisen koordinaattorin, joka toimii komission nimissä ja sen lukuun yhden ensisijaisen hankkeen yhteydessä tai ensisijaisen hankkeen osuuden yhteydessä taikka usean toisiinsa liittyvän ensisijaisen hankkeen yhteydessä.
The Commission may, if it so wishes, designate a European Coordinator to act on its behalf in a priority project or section thereof or in a set of linked projects.
Eurooppalainen koordinaattori antaa neuvoja, edistää hankkeiden yhteisiä arviointimenetelmiä, antaa komissiolle vuosittain kertomuksen ja osallistuu vuoropuheluun kaikkien hankkeeseen osallistuvien tahojen kesken.
The Coordinator will be called upon to give advice, encourage the use of common project assessment methods, report annually to the Commission, and foster communication among all the stakeholders involved in a project.
Todellisuudessa Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskeva lähestymistapa vastaa Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevaa lähestymistapaa.
The approach to the trans-European energy networks, as outlined above, is in line with the approach adopted to deal with the trans-European transport networks.
· Esittelijä on Euroopan komission kanssa yhtä mieltä Euroopan etua koskevista hankkeista ja eurooppalaisesta koordinaattorista.
■ Your rapporteur takes the same view as the Commission on projects of European interest and the European Coordinator.
Esittelijä siis kannattaa ehdotettua tekstiä edellyttäen kuitenkin, että eurooppalaisen koordinaattorin nimeäminen rajoitetaan monimutkaisiin hankkeisiin, joiden toteuttamisedellytykset ovat erityisen vaikeita, ja se toteutetaan yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden kanssa.
She therefore supports the text proposed, subject to the proviso that European coordinators should be designated, after consultation with the Member States concerned, only when projects are complex and particularly difficult to implement.
Koska energia-alan osuus Euroopan laajuisten verkkojen rahoituksesta on kuitenkin vähäinen ja koska suurin osa investoinneista on peräisin yksityiseltä sektorilta, ei voida asettaa pakottavia mekanismeja, joita jäsenvaltiot ja investointeihin osallistuvat yritykset voisivat pitää eräänlaisena asioihin sekaantumisena.
However, given the modest total funding to be allocated to the energy component of the trans-European networks and the fact that the necessary investment will, in the main, come from the private sector, no constraints should be imposed, because the Member States and industries that will shoulder the financial burden might perceive them as a way of ‘meddling’.
Sen vuoksi ehdotuksesta on poistettu kokonaan maininta monikansallisista selvitysmenettelyistä, joita ei ole nytkään olemassa.
That is why every reference to a transnational inquiry procedure, which does not exist at the present time, has been deleted from the proposal.
Energia-alan haasteet ovat kuitenkin yleisesti tärkeitä ja esittelijän mielestä ehdotus on siinä mielessä myönteinen, että se kannustaa jäsenvaltioita tekemään tarvittaessa keskinäistä yhteistyötä, mutta myös sisällyttämään hankkeiden arviointimenettelyihin Euroopan edun käsitteen, etenkin tärkeänä toimitusvarmuuden ja markkinoiden sujuvuuden mittarina.
That notwithstanding, bearing in mind that energy matters are important across the board, your rapporteur believes the proposal to be useful to the extent that it will encourage Member States to work together when necessary and, moreover, take the concept of European interest into account in their procedures for assessing projects, especially in terms of their decisive significance for security of supply and for the smooth running of the market.
Esittelijä katsoo, että myös kansallisten viranomaisten arviointi on tehtävä sosioekonomisiin arviointiperusteisiin tukeutuen.
She also considers that national authorities should likewise base their assessments on socio-economic criteria.
· Komission alkuperäiseen hankkeeseen sisältyi ensisijaisten hankkeiden monimutkainen rakennelma, jota kuvattiin kolmessa liitteessä:
■ In the initial Commission text priority projects were arranged in a complex system of overlapping categories set out in three annexes.
– liite III: Yhteistä etua koskevat hankkeet
- Annex III: projects of common interest,
– liite I: Ensisijaisten hankkeiden linjaukset
- Annex I: priority projects on the priority axes,
– liite IV: Euroopan etua koskevat hankkeet
- Annex IV: projects of European interest.
Esittelijä arvioikin neuvostolta valmisteluvaiheessa saamiensa tietojen perusteella, että neuvoston suosittama lähestymistapa on johdonmukaisempi ja mahdollistaisi ehdotuksen yksinkertaistamisen.
In the light of what she has learned about the proceeding in the Council, your rapporteur has taken the view that the approach advocated by the Council is more coherent and would serve to simplify the proposal.
Komissio ja jäsenvaltiot hyväksyivät tämän neuvoston ehdottaman päivityksen.
The update, proposed by the Council, has been approved by the Commission and the Member States.
Esittelijä säilytti Euroopan etua koskevien hankkeiden luokittelun ensisijaisiksi hankkeiksi ottaen huomioon niiden tärkeyden edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamisessa.
Because she considers them to be central to the aims described above, the rapporteur believes that the priority projects concerned should, without altering the Commission proposal, be termed projects of European interest.
Päätösehdotuksessa määritetään siten hankkeiden hierarkia.
The proposal for a decision thus classifies the projects according to a hierarchy.