natgillin/translations-raw huggingface dataset:
· valtiontuet muuttavat yleensä tuettujen yritysten käyttäytymistä ja hallinnointia, koska ne ovat riippuvaisempia valtiontuesta kuin markkinoista, mikä heikentää niiden kilpailukykyä,
· State aid tends to change the behaviour and management of subsidised companies, as they are more dependent on State aid than on the market which erodes their competitiveness,
· valtiontuet luovat yleensä uusia tukivaatimuksia,
· State aid tends to create a demand for new claims for support,
· valtiontuet ovat useammin viivästyttäneet muutosta kuin tukeneet sitä.
· State aid finally has more often delayed change than supported it.
Tulevaisuuden yrityksillä ja työpaikoilla ei yleensä ole puolestapuhujia ja eturyhmiä tukenaan, eivätkä ne ole koskaan vaalikampanjan poliittisena kysymyksenä.
The companies and the jobs of the future do rarely have advocates and interest groups supporting them and are never a political issue during election campaigns.
Tulevaisuuden elinkeinoelämällä ei ole ammattijärjestöjä, työnantajaliittoja eikä poliittisia etujärjestöjä tukenaan, mutta niillä pitäisi olla sijoittautumisvapaus, dynaamiset pääomamarkkinat sekä kilpailuasioita ja valtiontukea koskeva oikeudenmukainen lainsäädäntö.
The future business life has no trade unions, no employers' federations and no political interest groups that are standing up for them today but they should have the freedom of establishment, dynamic capital markets, and fair legislation on competition and State aid.
Eurooppalaiset kokemukset valtiontuesta eivät aiheuta haluja sen lisäämiseen.
The European experience of State aid is not one that calls for more of it.
Valtiontuet ovat johtaneet ennen muuta heikkoon kilpailukykyyn, alhaisiin palkkoihin, hitaaseen innovaatiokehitykseen ja hitaaseen kasvuun.
It has contributed to low competitiveness, low wages, slow innovation and slow growth more than the opposite.
Niillä on taipumusta häiritä yritysten välisten suhteiden lisäksi myös eri markkinoiden ja jäsenvaltioiden suhdetta.
It tends to change the balance between, not only companies, but also between different markets and Member States.
Poliittisista syistä tuetut markkinat ovat etuoikeutetussa asemassa muihin markkinoihin nähden, riippumatta siitä onko kyseisen kansantalouden tulevaisuus kiinni telakoista vai tietokoneista.
Markets that are supported for political reasons have an advantage over other markets, regardless of whether the economy's future lies with ship-yards or computers.
Erityiskohtelua nauttivat tuotteet ja palvelut puolustavat markkinoitaan muiden tuotteiden ja palvelujen kustannuksella.
Products and services that have this special treatment tend to defend their markets at the expense of other products and services.
Jäsenvaltiot, jotka jakavat valtiontukia yrityksilleen antavat niille etulyöntiaseman samoilla markkinoilla toimiviin muiden maiden yrityksiin nähden.
Member States that are distributing State aid to their companies tend to give them an advantage at the cost of companies from other countries operating in the same market.
Tästä lähestymistavasta kärsii eniten Euroopan talouden kilpailukyky kokonaisuudessaan.
The competitiveness of the European economy as a whole is the main looser with this approach.
Valtiontuet aiheuttavat myös todellisten kustannusten piilottamista kuluttajilta ja jopa kustannusten lisääntymistä.
State aid also does have the effect of hiding the real cost for consumers, and even increases costs.
Veronmaksajat rahoittavat valtiontukia, mikä tarkoittaa sitä, että muita julkisia menoja vähennetään tai että työpaikkoja ja yrityksiä hyödyttävät veronkevennykset käyvät mahdottomiksi.
State aid is financed by taxpayers, which means that other public spending is reduced or tax reductions in favour of jobs and companies are made impossible.
Tästä syystä esittelijä pitää myönteisenä komission etenemissuunnitelmaa valtiontukien määrän vähentämiseksi, mutta niiden kohdistamiseksi paremmin.
It is from this perspective that your Rapporteur welcomes the Commissions road map for less but better targeted State aid.
On korostettava, että yleisenä tavoitteena on vähentää unionin valtiontukia kokonaisuudessaan.
It is important to state that the overriding goal is to reduce the total amount of State aid in the Union.
On myös tärkeää verrata valtiontukia muihin poliittisiin toimiin, jotka saattavat täyttää paremmin halutut poliittiset tavoitteet.
It is also important to put the question of State aid in the perspective of other political measures, which can fulfil political ambitions better.
Kaikkien jäsenvaltioiden on tärkeää päästä yksimielisyyteen valtiontuen tason saattamisesta suurin piirtein samalle tasolle kaikissa maissa.
It is important to achieve uniformity in the Member States bringing State aid to more or less the same level in all countries.
Ratkaisevan tärkeää on verrata valtiontukea sen epäonnistumista koskeviin riskeihin sekä hallituksen epäonnistumista koskeviin riskeihin, eikä ainoastaan markkinoiden toimimattomuuteen.
It is crucial to compare State aid with the risk of State aid failure and government failure and not only with the so-called market failures.
Valtiontukien perusteena käytetään yleensä halua korjata markkinoiden epäonnistumista, jolloin markkinoiden toimintaa ja sitä kautta Euroopan kilpailukykyä tehostettaisiin.
State aid is normally motivated by the ambition to correct market failures, in order to improve the functioning of markets and thereby enhance European competitiveness.
Valtiontukia on perusteltu myös halulla vaikuttaa EU:n alueen tulojen ja varallisuuden jakautumiseen (esim. sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus), vaikka monissa tapauksissa kyseiset tavoitteet ovat ristiriidassa tehokkuuden ja kilpailukyvyn kaltaisten näkökohtien kanssa.
State aid has also been motivated by the aim of influencing income- and wealth distribution within the EU (for example social and regional cohesion), even if such ambitions, in many cases, are in conflict with aspects like efficiency and competitiveness.
Talousteorioiden piirissä, jossa markkinoiden sallitaan toimia vapaasti, voi esiintyä erilaista markkinoiden toimimattomuutta, joka puolestaan voi johtaa sosiaalisesti tehottomaan taloudelliseen tulokseen.
In economic theory, when markets are allowed to function freely, market failures of various kinds may exist, which may in turn produce socially inefficient economic outcomes.
Markkinoiden epäonnistuminen voi johtua erilaisista seikoista:
The origin of market failures can be of various kinds:
Ulkoiset syyt tarkoittavat, että markkinatoimijoilla voi olla toisiin markkinatoimijoihin nähden kielteisiä tai myönteisiä seurauksia, jotka eivät heijastu hinnoittelujärjestelmään.
Externalities imply that market agents can have negative or positive effects on other actors in the market that is not reflected in the pricing system.
Ei ole selvää, pitäisikö tällaisia ulkoisia syitä yrittää ratkaista tukien vai verotuksen kautta.
It is not obvious whether such externalities should best be solved by a subsidy or a tax.
Joskus kielteiset ulkoiset syyt, kuten saastuminen, voidaan ratkaista tehokkaammin myöntämällä päästökauppaoikeuksia.
Sometimes a negative externality, like pollution can be more efficiently solved by allowing emission trading rights.
Myönteiset syyt, kuten koulutus, johtavat yleensä riittämättömiin investointeihin alalla.
Positive externalities, like education, generally lead to underinvestment in the activity.
Tuki voi tässä tapauksessa korjata ongelman, mutta tuen haaskaamista on pyrittävä välttämään.
A subsidy can in this case correct the problem, but care must be taken to avoid wasteful subsidies.
Tietojen puutteellisuus on toinen markkinoiden epäonnistuminen, joka saattaa edellyttää asiaan puuttumista epäkohdan poistamiseksi.
Imperfect information is another market failure that might call for intervention if the imperfection needs to be removed.
Tällaista markkinoiden epäonnistumista saattaa esiintyä rahoitusmarkkinoilla tai tutkimuksen ja kehittämisen piirissä, jos markkinatoimijoilla on vähemmän tietoja kuin yhteiskunnallisesti on toivottavaa.
Such market failures may exist in financial markets or in the area of R and D. There may be underinvestment in the market, from the social point of view, if market actors have less information than is socially desirable.
Joissakin tapauksissa tämä saattaa johtaa tukiin, mutta muutoin paras ratkaisu olisi toimia huonosti toimivan pankkijärjestelmän suhteen.
In some cases this may call for subsidies, but in other cases a first-best solution would be to act against the malfunctioning banking system.
Julkiset hyödykkeet on myös markkinoiden epäonnistuminen, jossa hyödyke tai palvelu voi hyödyttää yhteiskuntaa, mutta markkinat eivät voi tuottaa palvelua, koska on mahdotonta jättää ketään palvelun käyttämisen ulkopuolelle ja saada heitä maksamaan palvelusta.
Public goods is another market failure where a good or service can be beneficial to society, but the market cannot provide the service since it is impossible to exclude anyone from using the good and making them pay for it.
Tätä taustaa vastaan voidaan laatia seuraavia valtiontukia koskevia periaatteita:
Against this background the following principles can be laid out for the use of State aid:
· EU:n olisi rajoitettava valtiontukien käyttöä.
· The EU should be very restrictive when using State aid.
Tuilla saattaa olla toissijaisia kielteisiä vaikutuksia muidenkin kuin tarkoitettujen markkinatoimijoiden käyttäytymiseen
Subsidies may have negative secondary effects when influencing market behaviour of various agents, besides the ones originally targeted.
· koska monissa tapauksissa tukien vastaanottajista tulee riippuvaisia tietyistä toimista, olisi alusta lähtien tehtävä selväksi, että tuki on ajallisesti rajoitettu ja tilapäinen.
· Since subsidies in many cases make the recipient of State aid dependent of the specific measure it should be made clear from the start that the subsidy is of a temporary character, limited in time.
Pidentämiseen (auringonlaskun lauseke) tarvitaan uusi päätös
A new decision has to be taken if it should be prolonged (similar to a "sun-set clause").
· tuen ei pitäisi olla suurempi kuin markkinoiden toimimattomuus, jota sen on määrä korjata.
· A subsidy should not be larger than the underlying market failure it is supposed to correct.
Kaikille saman alan yritysten olisi oltava oikeutettuja tukeen samoin ehdoin
All enterprises in the same sector should be permitted support, on equal terms.
· valtiontukien ei pidä suosia valtionyhtiöitä tai markkinoilla toimivia julkisia palveluja
· State aid must not give advantage to state-owned companies or public services operating on the market
· valtiontukien on oltava luonteeltaan yleisiä eikä suosittava tiettyjä yhtiöitä tai markkinaratkaisuja
· State aid must be general in its character, not favouring any special company or market solution
· valtiontukien on perustuttava analyysiin, jonka mukaan valtiontuki on paras ratkaisu ja että sen tavoitteet saavutetaan.
· State aid shall be based on an analysis that it is the best way to go, and that the goals will be achieved.
Koska niin suuri osa valtiontuista on ollut päämäärien vastaisia, valtiontukia on analysoitava valtiontukihankkeista saatujen kokemusten perusteella
The fact that so much of State aid has been counterproductive to its aims underlines the need to analyze State aid with the experience of State aid projects as a base.
· komission olisi käynnistettävä seurantamenettely, jossa tiivistetään Euroopan valtiontukihankkeiden ja meneillään olevien valtiontukitoimien vaikutukset
· The Commission should take the initiative of a follow-up procedure, summarizing the effects of European State aid projects and present State aid activities.
· kun valtiontukea sovelletaan, siinä on oltava lisäarvoa, jota muilla poliittisilla toimilla ei voida saavuttaa ja jolla hyödytetään aluetta, tutkimus- ja kehittämisalaa, ympäristöä ja kansantaloutta kokonaisuudessaan
· When State aid is applied there must be an added value that no other political measures can achieve and which is to the benefit of a region, the research and development sector, the environment or the economy as a whole.
· valtiontukia olisi myönnettävä siten, että ne eivät vääristä markkinoita, estä uusien yrittäjien esiinnousua tai suosi tiettyjä yrityksiä
· State aid should be given in a way that does not distort the market, hinders new entrepreneurs or favours specific companies.
· komission on seurattava tilannetta ja varmistettava, että jäsenvaltiot eivät lisää valtiontukia käyttämällä hyväkseen porsaanreikiä.
· The Commission has to make a follow-up, ensuring that Member States do not increase State aid by using loopholes.
Valtiontukia vastaanottavien yritysten on esitettävä tilinpäätöksissään luvut, joissa esitetään niiden vastaanottamat valtiontuet kokonaisuudessaan.
Companies that receive State aid should present their figures in annual reports consolidating their received State aid in the EU in total.
Omistajilla on oikeus tietää kuinka suuri osa liikevaihdosta ja voitoista on riippuvaisia valtiontukisäännöksistä.
Owners have a fair reason to be informed about how much of turnover and profits are dependant on State aid rules.
Aluekehitysvaliokunta pyytää asiasta vastaavaa talous- ja raha-asioiden valiokuntaa sisällyttämään seuraavat ehdotukset päätöslauselmaesitykseen, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on Regional Development calls on the Committee on Economic and Monetary Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Toimintasuunnitelmassa valtiontuen uudistamiseksi vuosina 2005–2009 esitetään ohjaavat periaatteet valtiontukisääntöjen ja -menettelyjen laajaa uudistusta varten seuraavien viiden vuoden aikana.
The Road map for State aid reform 2005-2009 outlines the guiding principles for a comprehensive reform of State aid rules and procedures over the next five years.
Tämän kokonaisuudistuksen tavoitteena on panna täytäntöön Eurooppa‑neuvoston sitoumus, joka koskee valtiontukien vähentämistä ja tarkempaa kohdentamista.
This overall reform aims at implementing the European Council commitment to "less, but better targeted" State aid.
Uudistuksen neljä tärkeintä osaa ovat seuraavat:
The main four elements of the reform consist of:
1. valtiontuen määrän vähentäminen ja tuen kohdistaminen aiempaa tarkemmin, mikä selvästi vastaa yhteisen edun mukaisia tunnustettuja tavoitteita,
1. less and better targeted State aid, which clearly meets identified objectives of common interest,
2. tarkistettu taloudellinen lähestymistapa, johon sisältyy arvio myönnetyn tuen sopivuudesta ja oikeasuhtaisuudesta,
2. a refined economic approach including an assessment of the appropriateness and proportionality of aid granted,
3. tehokkaammat menettelyt, parempi täytäntöönpano ja ennustettavuus, byrokratian vähentäminen ja avoimuuden lisääminen,
3. more effective procedures and enforcement, greater predictability, less bureaucracy and more transparency
Toimintasuunnitelmassa esitetään yleisesti seuraavia erityisiä valtiontukisääntöjä koskevat tavoitteet ja pääaiheet:
The Action Plan outlines in general terms the objectives and main issues of the following different specific State aid rules:
– valtiontuki ja innovaatiotoiminta, tutkimus ja kehitys,
· State aid and innovation, research and development,
– valtiontuki ja investoinnit inhimilliseen pääomaan,
· State aid and investment in human capital,
– valtiontuki ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut,
· State aid and services of general economic interest,
– aluetuen suuntaviivat,
· Regional Aid Guidelines,
– ympäristötuen suuntaviivat.
· Environmental Aid Guidelines,
Lisäksi tehdään useita ehdotuksia valtiontukikäytäntöjen ja -menettelyjen nykyaikaistamiseksi.
Furthermore, it makes a series of suggestions for modernising the practise and procedures of State aid.
Valtiontukea koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyy nykyinen aluetuen suuntaviivojen uudistus, siten että tavoitteena on hyväksyä uudet vuodesta 2007 lähtien sovellettavat aluetuen suuntaviivat EU:n valtiontukijärjestelmän kokonaisuudistusprosessissa.
This State aid action plan embeds the current reform of the Regional Aid Guidelines (RAG) in view of adopting new RAG to be applied from 2007 onwards in the overall reform process of the EU State aid regime.
Asiakirjassa esitetään puitteet horisontaalisten sääntöjen uudistamiseksi, mikä täydentää valtiontuen käyttöä vähemmän kehittyneillä alueilla, jotka ovat aluetuen piiriin kuuluvia ja tukikelpoisia.
The document sets the framework for the reform of horizontal rules, which is complementary to the use of State aid in less-developed regions eligible for Regional aid.
Tätä asiakirjaa pidetään tausta-asiakirjana ja kaikkia sidosryhmiä pyydetään lähettämään kommentit Euroopan komissioon syyskuuhun 2005 mennessä.
The document is seen as a consultation document and all stakeholders are invited to send their comments to the European Commission by September 2005.
Valmistelija katsoo, että aluekehitysvaliokunnan olisi käytettävä tilaisuutta hyväkseen korostaakseen näkemystään valtiontuesta aluekehityksen välineenä.
The rapporteur believes that the Committee on Regional Development should seize this opportunity to reemphasis its position on State aid as a tool for regional development.
Valtiontuen vaikutus alueelliseen yhteenkuuluvuuteen ja valtiontukien jakamistapa voivat muuttaa aluekehitystä.
State aids impact on territorial cohesion and the way in which State aids are allocated will make a difference in terms of regional development.
Valtiontuen ilmoittamista koskevat avoimet ja ennustettavat menettelyt ja käytännöt tuovat varmuutta sijoittajille ja helpottavat heidän sijoituspäätöksiään.
Transparent and predictable procedures and practises for notifying State aid provide certainty to investors thus facilitating investment decisions.
Näin ollen valmistelija kehottaa komissiota tekemään konkreettisia ehdotuksia, jotka perustuvat toimintasuunnitelmassa esitettyihin menettelyjen avoimuuden lisäämistä ja ennustettavuutta koskeviin periaatteisiin ja ideoihin.
The rapporteur therefore encourages the European Commission to make concrete proposals based on the principles and ideas outlined in the Road Map for making the procedures more transparent and predictable.
Valtiontuen ilmoitusmenettelyjen ei pitäisi estää yrityksiä investoimasta aloille, joilla ne voivat saada valtiontukea.
The procedures for notifying State aid should not deteriorate companies from investing in areas, where they can receive State aid.
Internet voi olla tärkeä väline, kun halutaan lisätä avoimuutta ja vauhdittaa menettelyjä.
The internet can be an important tool for increasing transparency and speeding-up procedures further.
Lisäksi on minimoitava riski joutua maksamaan takaisin valtiontukia, jotka on myönnetty väärin perustein.
Furthermore, the risk of being obliged to pay back State aids, since they were allocated illegally, have to be minimised.
Aluekehitys vaatii vakaita ja ennustettavissa olevia investointiolosuhteita.
Regional development needs stable and predictable investment conditions.
On myös vältettävä oikeudellista epävarmuutta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussuhteisissa.
Legal uncertainty has also to be avoided in the context of public-private partnerships.
Näillä kumppanuussuhteilla on yhä lisääntyvää merkitystä aluekehitykselle.
These partnerships have an increasing importance for regional development.
Laajat infrastruktuurihankkeet liikenteen, energian ja tiedonvälityksen alalla pohjautuvat yhä useammin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussuhteisiin ottaen huomioon useimpien jäsenvaltioiden taloudellisen tilanteen.
Large infrastructure projects in the field of transport, energy and information rely more and more often on Public-Private-Partnerships given the budgetary situation of most Member States.
Näin ollen on tärkeää, että on olemassa selkeät valtiontukisäännöt, jotka koskevat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussuhteisiin liittyvien valtion varojen käytön arviointia.
It is thus important that State aid rules for assessing public resources involved in Public-Private-Partnerships are clear.
Euroopan komission tulisi antaa enemmän lainsäädäntöä koskevia ohjeita asiassa.
The European Commission should provide more legal guidance on this matter.
Byrokratian vähentäminen auttaa ratkaisevasti luomaan yritysystävällisempää lainsäädännöllistä ympäristöä.
The reduction of bureaucracy is another crucial element to create a more enterprise-friendly legal environment.
Vähämerkityksisen tuen alarajan nostaminen on myönteinen askel menettelyn rajoittamiseksi tärkeimpiin tapauksiin.
The increase of the de-minimis threshold is a very positive step for reducing the procedure to the cases of major importance.
Euroopan komissio on aiemmin usein korostanut, että valtiontuen horisontaalisten suuntaviivojen uudistaminen täydentää aluetuen suuntaviivojen uudistusta.
The European Commission has underlined in the past constantly that the reform of horizontal guidelines for State aid is complementary to reforming the Regional Aid Guidelines.
Näin ollen taloudellisesta taantumasta kärsiville alueille olisi erityisesti suunnattava horisontaalista valtiontukea.
Thus, regions lagging economically behind have to be particularly able to benefit from horizontal State aids.
Jos näitä alueita ei oteta riittävästi huomioon uusien, Lissabonin strategian mukaisesti tarkistettavien horisontaalisten suuntaviivojen yhteydessä, Lissabonin strategia uhkaa heikentää koheesiotavoitteita.
If these regions are not sufficiently taking into account by the new horizontal guidelines, which will be revised, in order to bring them better in line with the Lisbon Strategy, the Lisbon Strategy risks to undermine the Cohesion objectives.
Näin ollen valmistelija katsoo, että valtiontukisääntöjen puitteissa on myönnettävä olennaisia, eriytettyjä ja oikeudenmukaisia alueellisia lisiä horisontaalisiin tavoitteisiin alueille, jotka ovat tukikelpoisia ja kuuluvat alueellisen valtiontuen piiriin.
Consequently, the rapporteur believes that substantial, differentiated and fair regional bonuses in State aid rules for horizontal purposes should be granted to regions eligible for Regional State aid.
Toimintasuunnitelmassa ei kohdisteta sääntöuudistusta erityisille sektoreille kuten maatalouteen, kalastukseen, kivihiiliteollisuuteen ja liikenteen alalle.
The Action plan does not address the reform of the rules for special sectors like agriculture, fisheries, coal production and transport.
Näillä aloilla on usein suurta merkitystä alueilla, jotka ovat tukikelpoisia ja kuuluvat rakennerahastojen piiriin.
These sectors play often an important role in areas eligible for structural funds.
Näin ollen säännöt ovat myös erityisen tärkeitä aluekehitykselle.
Thus, these rules are also of particular importance for regional development.
Euroopan komission olisi sovellettava sääntöihin samoja periaatteita näillä erityisaloilla ja saatettava alakohtaiset erityissäännöt toimintasuunnitelmassa esitettyjen ajatusten mukaisiksi.
The European Commission should apply the same principles for rules in these special sectors and bring the sector specific rules in line with the ideas outlined in the road map.
Valmistelija pitää myönteisenä Euroopan komission aikomusta arvioida laajemmin ja yksityiskohtaisemmin valtiontuen eri muotojen vaikutusta tehokkuuden ja kilpailun vääristymien kannalta.
Last but not least, the rapporteur welcomes the intention of the European Commission to assess further in depth and detail the different impact of different types of State aid in terms of effectiveness and distortion of competition.
Tämä arviointi voisi myös antaa tietoja siitä, minkälainen valtiontuki on hyödyllisintä aluekehitykselle.
This assessment might also give some indications, which type of State aid is most beneficial for regional development.
Valtiontuen uudistaminen vuosina 2005–2009
State aid reform 2005-2009
Valtiontuen toimintasuunnitelma – valtiontukien vähentäminen ja tarkempi kohdentaminen: suunnitelma valtiontuen uudistamiseksi vuosina 2005–2009
State Aid Reform 2005-2009