natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eri laajennusten seurauksena kasvaa paitsi unionin jäsenvaltioiden, myös sen kansalaisten – yhteisön oikeussubjektien – määrä.
The successive EU enlargements have increased not only the number of Member States but also the number of people to whom Community law applies.
Vaikka unioni on järjestelmällisesti muuttuva hanke, sen ja kansalaisten välinen viestintä ei ole pysynyt perässä.
And while the EU is a project subject to continuous change, communication between the Union and citizens has, regrettably, failed to keep pace with that change.
Vähitellen on syntynyt viestintäkuilu, jota ranskalaisten ja hollantilaisten "ei" perustuslakisopimukselle ja irlantilaisten "ei" Lissabonin sopimukselle osaltaan ilmentävät.
A clearly visible communication gap has opened up, and this was reflected in both the French and Dutch rejection of the Constitution for Europe and the Irish rejection of the Lisbon Treaty.
Kuilu näyttäisi olevan kaventumassa unionin toimielinten aloitteiden ja hankkeiden ansiosta.
That gap appears to be narrowing as a result of the measures and projects implemented by the EU institutions.
Tämä toiminta osoittaa selvästi, että on mahdollista vaikuttaa tietoisesti osallistuvan demokratian kehitykseen unionia koskevissa asioissa paikallis-, alue-, kansallisella ja ylikansallisella tasolla.
The efforts that have been made show that concerted action to influence the development of participative democracy around European issues at local, regional, national and supranational level can be successful.
Euroopan yhteisön toimielimet ovat 1990-luvulta alkaen avautuneet hitaasti mutta varmasti kansalaisille, kansalaisyhteiskunnan rooli tunnustetaan yhä selkeämmin ja sitä kuullaan yhä useammin.
Since the 1990s the European institutions have been slowly but surely becoming more open towards the general public, increasingly recognising the role played by civil society and increasingly seeking its opinion.
Viestinnän ja erityisesti kansalaisvuoropuhelun alalla unionilla on kuitenkin vielä paljon kiinni kurottavaa.
Nonetheless, the EU still has a lot of ground to make up as regards communication and, specifically, civil dialogue.
On selvää, ettei unionia voida kehittää ilman kansalaisia ja että jos demokratiasta halutaan toimiva, heidän kanssaan on keskusteltava.
It is self-evident that the European project cannot be taken forward without the involvement of European citizens; what is more, one cannot have a fully functioning democracy without proper communication with the public.
Toisaalta, jotta kansalaiset saadaan kiinnostumaan unionista ja tukemaan sitä, heille on tiedotettava kaikesta, heidän kanssaan on aloitettava vilkas ja avoin keskustelu ja heidät on saatava osallistumaan aktiivisesti unionia koskeviin asioihin noudattaen periaatetta, jonka mukaan " Kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa.
At the same time, public engagement with and support for the EU can be secured only by means of full information provision, open and dynamic debate and active public involvement in EU affairs, in accordance with the principle under which 'every citizen shall have the right to participate in the democratic life of the Union.
Päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia " (EU:sta tehdyn sopimuksen 10 artikla sellaisena kuin se on Lissabonin sopimuksessa).
Decisions shall be taken as openly and as closely as possible to the citizen' (Article 10 of the Treaty on European Union).
Tämän mietinnön päätavoitteena on korostaa kansalaisvuoropuhelun ratkaisevaa tehtävää ja merkitystä Euroopan unionissa, etenkin Lissabonin sopimuksen puitteissa, ja tuoda ilmi sen uusia ilmenemismuotoja, sen tarjoamia mahdollisuuksia sekä tarve laatia vuoropuheluun Euroopan tasolla sovellettavat selkeät ja avoimet periaatteet.
The main aim of this report is to draw attention to the major role and significance of civil dialogue within the European Union, particularly in the context of the Lisbon Treaty, to outline the new forms of such dialogue and the opportunities it affords and to emphasise the need for clear and transparent rules for the conduct of such dialogue at European level.
Lissabonin sopimuksessa kansalaisvuoropuhelu nostettiin ylätason periaatteen asemaan, joka yhdistää unionin eri alojen politiikka ja eri toiminta-alueita (EU:sta tehdyn sopimuksen II osasto "Määräykset demokratian periaatteista" ja erityisesti 11 artikla).
The Lisbon Treaty give civil dialogue the status of a fundamental principle covering practically all EU policies and spheres of activity (Title II – Provisions on democratic principles – of the Treaty on European Union, in particular Article 11 thereof).
Seminaari, johon osallistui laajalti kansalaisyhteiskunnan edustajia, oli menestys ja sen mielenkiintoisia päätelmiä hyödynnettiin tämänkin mietinnön laadinnassa.
The seminar, which was attended by a large number of civil society representatives, was a great success, and the thought-provoking conclusions reached have, among other things, served as a basis for this report.
Kansalaisvuoropuhelulle ei ole Euroopan unionin lainsäädännössä eikä käytännössä yhtä ainoaa yleisesti hyväksyttyä määritelmää .
There is no single and universally applied definition of civil dialogue , either in EU law or in EU administrative practice.
Lukuun ottamatta joitain komission asiakirjoja konsultoinnista ja viestintäpolitiikasta unionissa
With the exception of a few Commission documents on consultation and communication policy in the EU
Ks. komission asiakirjat: valkoinen kirja eurooppalaisesta viestintäpolitiikasta KOM(2006)0035 ; "K‑suunnitelma": kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu" KOM(2005)0494 ; komission toimintasuunnitelma Eurooppa-asioista tiedottamisen tehostamiseksi SEC(2005)0985 ; ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuosina 2007–2013 toteutettavasta "Kansalaisten Eurooppa" -ohjelmasta unionin aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi KOM(2005)0116 ; komission tiedonanto ”Neuvottelu- ja keskustelukulttuurin edistäminen – Komission konsultointiprosessiin sovellettavat yleiset periaatteet ja vähimmäisvaatimukset” KOM(2002)0704 ; valkoinen kirja eurooppalaisesta hallintotavasta 2001. , kansalaisvuoropuhelun rakenteelle, puitteille tai menetelmille ei ole erityisiä sääntöjä.
See the following Commission documents: White Paper on a European communication policy ( COM(2006)0035 ); Plan-D for Democracy, Dialogue and Debate ( COM(2005)0494 ); Action plan to improve communicating Europe by the Commission ( SEC(2005)0985 ); Proposal for a decision of the European Parliament and of the Council establishing for the period 2007-2013 the programme “Citizens for Europe” to promote active European citizenship ( COM(2005)0116 ); Towards a reinforced culture of consultation and dialogue – General principles and minimum standards for consultation of interested parties by the Commission ( COM(2002)0704 ); White Paper on governance, 2001. , there are no rules governing the organisation of or the framework and methods for civil dialogue.
Käsitys siitä, mitä kansalaisvuoropuhelu on, lisää vielä unionin toimielinten asiassa soveltamien lähestymistapojen eroja.
The fact that the European institutions have different approaches to civil dialogue makes it even more difficult to pin the concept down.
Suurella varauksella on suhtauduttu vuoropuhelun osapuoliksi kutsuttujen kansalaisjärjestöjen edustavuuteen, neuvoston toiminnan vaikeaselkoisuuteen kansalaisten silmissä tai (etenkin komission) liialliseen vapauteen johdatella vuoropuhelua.
In this connection, major reservations have been express about, for instance, the representativeness of the non-governmental organisations invited to take part in the dialogue, the lack of public access to Council proceedings, and the excessive amount of freedom enjoyed, in particular, by the Commission as regards the manner in which the dialogue is conducted.
Esittelijä pitää ratkaisevan tärkeänä määritellä unionin tasolla käytävän kansalaisvuoropuhelun käsite (tai kuvailla sitä) ja vahvistaa säännöt vuoropuheluun osallistuvien kansalaisyhteiskunnan edustajien edustavuudelle.
The rapporteur therefore considers it essential for the concept of civil dialogue to be defined (or described) at EU level and for rules governing the representativeness of civil society participants to be laid down.
Jotta kansalaisyhteiskunnan edustavuuden periaatteesta tulisi totta, vuoropuheluun olisi otettava mukaan järjestöt, joihin kansalaiset samaistuvat ja jotka parhaiten – täydellisimmin ja pätevimmin – edustavat heidän etujaan.
The principle of representativeness could best be satisfied by involving in civil dialogue those civil society organisations with which the public identify and which best – i.e. most fully and competently – represent their interests.
Kansalaisvuoropuhelun menestyksekkyys tulee riippumaan nimenomaan edustavuudesta eli siitä, missä määrin siihen osallistuvat kaikki tärkeimmät kumppanit (osapuolet), joita keskustelun kohteena oleva asia kiinnostaa (tässä tapauksessa unionin toimielimet, jäsenvaltioiden kansalliset, alue- ja paikallisviranomaiset, Euroopan tason poliittiset puolueet, valtioista riippumattomat järjestöt sekä muut kansalaisyhteiskunnan edustajat).
The success of civil dialogue will hang precisely on this principle of representativeness; in other words on the involvement of all key stakeholders in the areas covered by the dialogue (EU institutions; national, regional and local authorities; European political parties; non-governmental organisations and other civil society representatives).
Kansalaisvuoropuhelu on perusluonteeltaan kahdenvälistä ja vastavuoroista.
Civil dialogue is, by its very nature, two-sided and reciprocal.
Siksi ei riitä, että kansalaisille tiedotetaan unionin toiminnasta, vaan on myös varattava aikaa kuunnella heitä.
So it is not enough for the EU simply to provide the public with information on its activities; it also needs to find the time to listen to what the public are saying.
Heidän on myös saatava varmuus siitä, että unionin toimielimet suhtautuvat vakavasti ja ottavat huomioon heidän ilmaisemansa ajatukset ja pelot.
They must also be given the assurance that their ideas and concerns will be treated with respect and taken into account by the EU institutions.
Vastavuoroisuuden periaate edellyttää, että kumppanit saavat palautetta, että heidät toisin sanoen pidetään ajan tasalla vuoropuhelun aikana tehtyjen ehdotusten jatkokäsittelystä.
Furthermore, the principle of reciprocity requires participants to be given feedback on the action taken on the proposals put forward during the dialogue.
Eikö työmarkkinaosapuolten mahdollisuuksia vaikuttaa unionin päätöksiin olisikin syytä lujittaa?
This should give the social partners greater influence over the decisions taken within the EU.
Kumppaneita valittaessa on lisäksi tärkeää varmistaa yksityisen ja julkisen sektorin tasapaino ja turvata sosiaalialan järjestöjen edustajien ja asiantuntijoiden yhtäläinen kohtelu.
What is more, with a view to the selection of partners, a balance needs to be struck between the public and private sectors and representatives of social organisations and experts need to be afforded equal treatment.
Avoimuuden periaate .
Principle of transparency.
Unionin toimielinten olisi valittava vuoropuhelun osanottajat mahdollisimman avoimesti .
When selecting the parties to be invited to take part in the dialogue, the EU institutions should act with the utmost transparency .
Sen tähden esittelijä ehdottaa muun muassa, että luettelot kuulemiseen osallistuneista ja näkemyksiä ja ehdotuksia esittäneistä järjestöistä julkaistaan järjestelmällisesti.
With a view this, the rapporteur proposes that, among other things, lists of the organisations that have been involved in consultations and have submitted their views and suggestions should be systematically published.
Heti kuulemisen tai vuoropuhelun alkaessa unionin olisi nimettävä henkilö, joka vastaa suhteista kansalaisyhteiskunnan järjestöjen edustajiin.
When consultations are opened, the Union should appoint an EU contact person for civil society organisation representatives.
Unionin politiikkaan liittyvissä päätöksissä sekä Euroopan että kansallisen tason kansalaisjärjestöjen olisi ilmoitettava selvästi ja avoimesti, mitä henkilöryhmiä ja etuja ne edustavat.
In turn, in connection with decisions taken under EU policies, non-governmental organisations (both European and national) should state clearly and openly whom and whose interests they represent.
Tämä helpottaisi etujärjestöjen erottamista todellisista kansalaisyhteiskunnan edustajista.
This will enable lobbyists to be told apart from genuine civil society representatives.
Kansalaisvuoropuhelun periaatteet
Rules governing the conduct of civil dialogue
On syytä palauttaa mieliin komission tiedonanto neuvottelu- ja keskustelukulttuurin edistämisestä (2002), jossa määritellään komission konsultointiprosessin pääperiaatteet.
Reference should be made here to the Commission's 2002 communication on a reinforced culture of consultation and dialogue, which lays down basic principles for the conduct of public consultations by the Commission.
Siinä painotetaan, että kaikkia kohderyhmiä olisi kuultava, että heille on annettava kaikki tarpeelliset tiedot, jotta he voivat muodostaa kantansa asiakirjoihin tai hankkeisiin, joista heitä kuullaan, ja että heille olisi lisäksi aina annettava vahvistus siitä, että heidän kantansa on välitetty sitä pyytäneelle.
The communication stresses that all target groups should be involved in consultations, that they should be given all the information they require in order to be able to express their views on the documents or projects on which they are being consulted and that they should always be given confirmation that their views have been received by the consulting body.
Vaikka mainitut periaatteet koskevat pääasiassa kuulemis- ja vuoropuheluprosessin laatua, niissä ei täsmennetä prosessin puitteita ja sovellettavia menettelyjä.
These principles primarily concern qualitative aspects of the consultation and dialogue process, but no mention is made of the framework and procedures for dialogue.
Siksi esittelijä toivoo, että komissio tarkistaa periaatteita ja mukauttaa ne nykytarpeisiin, jotta kaikki toimielimet voisivat käyttää niitä.
The rapporteur would therefore like the Commission to have another look at the principles and to tailor them to current requirements, with a view to them becoming common principles for all the institutions.
On täysin selvää, että kansalliset, alue- ja paikallisviranomaiset ovat tärkeimmässä asemassa kansalaisvuoropuhelun tukemisessa ja kansalaisten saamisessa osallistumaan vuoropuheluun.
National, regional and local authorities unquestionably have the most important role to play in supporting and fostering civil dialogue, in particular in involving the public in that dialogue.
Kansalaisia on kuultava mainituilla kolmella tasolla ja heidän mielipiteensä, varsinkin kun on kyse Eurooppa-asioista, on välitettävä unionin toimielimille.
The public should be consulted at these three levels, and their views – particularly on European issues – should be forwarded to the EU institutions.
Tämän vuoksi esittelijä ehdottaa, että kansalliset, alue- ja paikallisviranomaiset velvoitetaan edistämään kansalaisvuoropuhelun menetelmää ja käyttämään sitä mahdollisimman usein.
Accordingly, the rapporteur proposes that national, regional and local authorities be required to publicise civil dialogue and to have recourse to it wherever possible.
Osallistuessaan vuoropuheluun unionin kansalaiset oppivat käytännössä, mitä osallistuva demokratia on, ja voivat todella harjoittaa oikeuksiaan.
By becoming parties to such dialogue, EU citizens will become accustomed to the practice of participative democracy and will have a genuine opportunity to exercise their rights.
Mitä tulee Lissabonin sopimuksen voimaantuloon, on erityisesti painotettava kansalaisten mahdollisuutta tehdä aloite , josta miljoonan kansalaisen allekirjoittamana tulee lainsäädäntöehdotus komissiolle.
With a view to the entry into force of the Lisbon Treaty, particular attention should be drawn to the citizens' initiative (one million signatures) provisions, under which a proposal for legislation may be submitted to the Commission.
Tämän aloitteen ansiosta kaikki unionin demokratian toimijat (kansalaiset ja kansalaisjärjestöt) voivat ilmaista unionille selvästi ja virallista tietä, mitä ne siltä odottavat.
These provisions will enable anyone involved in the democratic life of the EU (individual citizens and non-governmental organisations) clearly and formally to tell the Union what they expect of it.
Esittelijä haluaa myös kiinnittää huomiota seuraaviin seikkoihin, jotka liittyvät kansalaisvuoropuhelun tehostamiseen :
With a view to ensuring more effective civil dialogue , the rapporteur would also draw attention to the following:
Euroopan unionin neuvoston avoimuus : neuvoston asiakirjojen saatavuuden helpottamista pidetään perusedellytyksenä tehokkaan vuoropuhelun luomiseksi kansalaisyhteiskunnan kanssa.
Openness on the part of the Council: enhanced, streamlined access to Council documents is of key importance to effective dialogue with civil society.
Lisäksi erityisten työryhmien työskentelyä koskevien tietojen olisi oltava helpommin Euroopan parlamentin ja kansalaisyhteiskunnan saatavissa.
Furthermore, information on the work of the various working parties should be made more readily available to the European Parliament and civil society.
Suhteista viestimiin esittelijä haluaa todeta, että alalla on edistytty huomattavasti, mistä muun muassa Europe by Satellite -palvelu todistaa.
Significant progress has been made in this respect as regards the media, with, among other things, the launch of the Europe by Satellite channel.
Jotta julkisen mielipiteen reaktioita voidaan ennakoida ja ymmärtää (koska julkinen mielipide heijastaa kansallisia näkökulmia ja poliittisia valintoja, se on perusluonteeltaan kompleksinen), on myös kehitettävä mekanismeja (esimerkiksi eurooppalaisia ajatushautomoita), joiden avulla unionissa vallitsevia odotuksia ja unionin kansalaisten peilaamia suuntauksia voidaan analysoida.
Furthermore, with a view to predicting how the European public will react (which is a particularly complex matter, in view of the influence of national outlooks and political beliefs) and to understanding public reactions once they have happened, mechanisms such as European think tanks need to be put in place with a view to analysing public expectations and public opinion trends.
Esittelijä kiinnittää huomiota Euroopan tason poliittisista puolueista ja säätiöistä annettuun yhteisön asetukseen, joka on tulosta nk. K-suunnitelman ensivaiheesta ja jonka on määrä osaltaan saada kansalaiset mukaan jatkuvaan, todelliseen ja hyvin dokumentoituun vuoropuheluun.
In this connection, the rapporteur would draw attention to the EU regulation on political parties and foundations, which is the outcome of the first stage of Plan D and which has an important role to play in involving citizens in ongoing, genuine and substantive dialogue.
Erityisesti vuoden 2009 vaalikampanjassa on otettava huomioon Eurooppa-asiat.
During the 2009 European election campaign in particular, attention needs to be drawn to European issues.
Unionin kansalaisten on vakuututtava siitä, että heidän vaaliosallistumisensa varmistaa heille (valittujen edustajien välityksellä) merkittävät vaikutusmahdollisuudet Euroopan tasolla tehtyihin päätöksiin ja eritoten heidän jokapäiväisen elämänsä kannalta merkittäviin päätöksiin.
EU citizens must be confident that voting in the elections will (through the Members that they elect) give them a significant say in EU decision-making, in particular in decisions that affect their daily lives.
Heidän on myös voitava olla vakuuttuneita – tai jopa varmoja – siitä, että heitä koskevissa asioissa unionin toimielimet eivät tee päätöksiä kuulematta heitä, toisin sanoen käynnistämättä kansalaisvuoropuhelua.
They also need to be safe in the belief that, in matters affecting them, the European institutions will not take any decisions without first consulting them (i.e. without engaging in civil dialogue).
Siksi on kiistatta selvää, että vuoden 2009 vaaleihin sijoitetut yhteisön varat ovat erinomainen panos osallistuvan demokratian kehittämiseen.
The EU funding earmarked for the 2009 elections therefore clearly represents an excellent investment in the expansion of participative democracy.
Kansallisesta kontekstista riippuen (perinteet, kokemus ja järjestelykyky) kaikki rahoitustuki, myös vähäinen, kansallisella tasolla toimiville valtioista riippumattomille järjestöille voi huomattavasti lujittaa kansalaisvuoropuhelun mekanismeja.
All financial support – however limited it may be – for non-governmental organisations operating at national level can, depending on the national context (with particular reference to national traditions, experiences and organisational capacities), significantly strengthen civil dialogue mechanisms.
Lopuksi esittelijä haluaa kannustaa myöntämään laajan tuen kansalaisvuoropuheluun liittyville aloitteille, jotka ovat osoittautuneet tuloksekkaiksi ja ovat nivoutuneet hyvin osaksi unionin toimintaympäristöä (esimerkiksi Agora, kansalaisten ja Euroopan parlamentin yhteinen foorumi), sekä edistämään sellaisten uusien, toimielinten yhteisten hankkeiden ja toimien täytäntöönpanoa, jotka liittyvät unionin viestintäpolitiikkaan.
Lastly, the rapporteur would urge that broad support be provided for those civil dialogue measures that have been a success and have become firmly established on the European scene (for example, the Agora, a forum for dialogue between citizens and Parliament), and would also call for new common, interinstitutional measures and projects in the field of European communication policy.
neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 80/181/ETY muuttamisesta
on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council amending Council Directive 80/181/EEC on the approximation of the laws of the Member States relating to units of measurement
– ottaa huomioon neuvoston yhteisen kannan (11915/3/2008 – C6‑0425/2008 ),
– having regard to the Council common position (11915/3/2008 – C6‑0425/2008 ),
– ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn ( A6‑0476/2008 ),
– having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A6‑0476/2008 ),
Parlamentin hyväksyttyä komission ehdotuksen ilman tarkistuksia ensimmäisessä käsittelyssä neuvosto hyväksyi yhteisen kannan, jolla lisätään joitain säännöksiä, joiden tarkoituksena on heijastaa SI-järjestelmään tehtyjä muutoksia ja velvoittaa komissio antamaan kertomus direktiiviin 80/181/ETY liittyvästä kehityksestä erityisesti sisämarkkinoiden ja kansainvälisen kaupan moitteettoman toiminnan kannalta kymmenen vuoden kuluttua tämän muutosdirektiivin voimaantulosta.
Following the Parliament's approval of the Commission's proposal without amendment in First Reading, the Council adopted a Common Position which adds further provisions to reflect changes to the International Standards (SI) system and to provide for a Commission report-back on developments in relation to Directive 80/181/EEC, in particular as concerns the smooth functioning of the internal market and international trade, ten years after the entry into force of this amending directive.
Yhteisellä kannalla on lisätty uusi 6 b artikla, joka koskee komission kertomusta kyseisistä vaikutuksista, sekä vastaava uusi johdanto-osan 4 kappale.
Accordingly, the Common Position has inserted a new Article 6b on the Commission report on these effects, and added a corresponding new recital (4).
Neuvosto on myös kiinnittänyt huomiota siihen, että on tarpeen edistää ainoastaan SI‑yksiköillä merkittyjen tuotteiden hyväksymistä kolmansien maiden markkinoilla, minkä vuoksi se on lisännyt johdanto-osan 5 kappaleen.
The Council has also drawn attention to the need to further the acceptance in third country markets of products labelled only in SI units, with a new recital (5).