natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. korostaa Euroopan unionin teollisuuden merkitystä työpaikkojen, vaurauden ja palvelualan toimintojen luojana,
A. stressing the importance of the EU's industrial sector as a source of jobs, wealth creation and service sector activities,
B. jakaa komission näkemyksen, joka perustuu eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn välttämättömyyteen ja joka pyrkii myötäilemään rakennemuutoksia,
B. endorsing the Commission’s approach, which is based on the vital need for European industry to be competitive and seeks to foster industrial change,
C. panee merkille, että teollisuuden tulevaisuus kytkeytyy tiiviisti palvelualan kasvuun; katsoo, että palvelut vaikuttavat osaltaan tehdasteollisuuden tuottavuuden lisääntymiseen ja että tehdasteollisuuden kasvu edistää palvelujen kysyntää,
C. whereas the future of the industry sector is tied closely to the growth in the services sector; services contribute to increased productivity of manufacturing and the growth of manufacturing fosters demand for services,
D. pitää EU:n uuden kasvu- ja työllisyysstrategian käynnistämistä myönteisenä; muistuttaa, että EU on teollisuuspolitiikassa jälkijunassa ja että on tarpeen toimia nopeasti ja tehokkaasti,
D. welcoming the launch of a new growth and employment strategy for the EU; recalling that the EU has fallen behind in the field of industrial policy and that swift and effective action is needed,
E. toteaa, että EU:n laajentuminen muutti huomattavasti sen teollisuuden rakennetta ja että kansainvälisen kilpailun aiheuttama paine on korostunut,
E. noting that enlargement has considerably altered the EU’s industrial structure and that the pressure of international competition has grown,
F. panee merkille teollisuuspolitiikan alueellisen ulottuvuuden ja teollisuustoiminnan muihin maihin siirtämisen tuhoisat vaikutukset; korostaa tuotannon suunnan muuttamisen merkitystä taloudellisista uudelleenjärjestelyistä kärsivillä seuduilla,
F. noting the territorial dimension of industrial policy and the devastating effects of the phenomenon of industrial relocation; stressing the importance of the industrial reconversion of regions affected by economic restructuring,
G. ottaa huomioon, että EU joutuu kohtaamaan ikääntyvän väestön muodostaman suuren demografisen haasteen, joka vaikuttaa selvästi teollisuuteen muun muassa työmarkkinoille osallistumisen vähenemisen kautta,
G. whereas the EU is facing the huge demographic challenge of an ageing population which will have a clear impact upon the industrial sector including a decline in labour-market participation,
H. katsoo, että kilpailukyvyn tavoite on riippuvainen inhimillisistä voimavaroista ja että työllisyyden määrällinen ja laadullinen parantaminen koskee myös teollisuutta,
H. whereas the objective of competitiveness depends on human resources and whereas industry also has a stake in providing more and better jobs,
I. toteaa, että teollisuus ei ole homogeeninen kokonaisuus ja että alakohtainen lähestymistapa mahdollistaa kilpailukykyyn vaikuttavien tekijöiden paremman arvioinnin; katsoo, että on otettava huomioon yritysten, etenkin pienten yritysten, erityisluonne, koko ja toiminta-alat; muistuttaa, että pienillä yrityksillä, jotka edustavat yli 95:tä prosenttia Euroopan unionin yrityksistä, on suuri taloudellinen ja yhteiskunnallinen merkitys sekä olennainen asema Lissabonin strategian täytäntöönpanossa,
I. whereas industry is not a single entity and a sector-by-sector approach will make it possible to assess competitiveness factors more effectively; whereas account must be taken of the nature, size and type of activity of enterprises, particularly small enterprises; mindful of the economic and social importance of small enterprises which represent more than 95% of enterprises in the Union and of their key role in implementing the Lisbon Process,
J. korostaa, että teollisuuspolitiikan nykyiset vaatimattomat välineet eivät mahdollista teollisuuden suuntaamista korkeaan teknologiaan; katsoo, että sekä julkiselta että yksityiseltä taholta edellytetään mittavaa rahoitusta tutkimukseen ja kehitykseen (T&K),
J. noting that the modest nature of existing industrial policy instruments makes it difficult to steer industry towards advanced technologies; whereas a massive effort is needed in terms of public and private funding for research and development (R&D),
K. katsoo, että on välttämätöntä parantaa oikeudellisia ja lainsäädännöllisiä puitteita, joissa yritykset kehittyvät, sekä niiden osallistumismahdollisuuksia yhteisön ohjelmiin huolehtimalla siitä, että otetaan huomioon kaikkien, myös pienten, yritysten tarpeet ja samalla otetaan asianmukaisesti huomioon myös tarve keventää lainsäädännöllistä ja hallinnollista rasitetta,
K. whereas it is vital to improve the legislative and regulatory framework under which enterprises operate as well as their access to Community programmes while ensuring that account is taken of the needs of enterprises, including small ones, and at the same time taking due account of the need to alleviate legislative and administrative burdens,
L. ottaa huomioon tarpeen saada ajantasaista tietoa teollisuuden tilanteesta EU:ssa vuoden 2004 jälkeen,
L. having regard to the need for updated information on the situation of EU industry after 2004,
Tavoitteiden asettaminen Euroopan unionin teollisuuspolitiikalle
Setting objectives for European industrial policy
Euroopan unionin teollisuuspolitiikan eri ulottuvuuksien huomioon ottaminen
Taking account of the different dimensions of European industrial policy
18. painottaa teollisuuden rakenteita luovaa ulottuvuutta Euroopan unionin alueella; pyytää komissiota ottamaan sen huomioon rakennerahastoista ja puiteohjelmasta käytävissä neuvotteluissa; toivoo, että kilpailukykykeskusten ja potentiaalisesti kilpailukykyisten yritysryppäiden luomiselle ja kehittämiselle varataan asianmukaiset välineet; korostaa samalla, että tulosten laatu on yhtä tärkeä kuin näihin rahastojen sijoitetun rahan määrä;
Stresses the role of industry in giving structure to European territory; calls on the Commission to take account of this in the negotiations on the Structural Funds and the Framework Programme; wishes to see substantial resources earmarked for the creation and development of poles of competitiveness and industrial clusters capable of being competitive; at the same time, stresses that quality of output is as important as the amount of money invested in these funds;
20. on huolissaan uusien jäsenvaltioiden teollisuutta koskevien tietojen puutteesta; pyytää komissiota laatimaan teollisuutta käsittelevän tilannearvion, johon liittyy toimintaohjelma teollisuutta ja teollisia työpaikkoja uhkaavien riskien torjumiseksi; pyytää komissiota suorittamaan näissä maissa yhteisön sisämarkkinasäännöstöä koskevaa erityistä seurantaa; painottaa kaikkien, myös vanhojen, jäsenvaltioiden pieniä, varsinkin käsiteollisia yrityksiä koskevien tietojen puutetta ja vaatii uudestaan, että näistä yrityksistä on tehtävä tutkimuksia ja tilasto- ja talousanalyysejä;
Is concerned at the lack of available data on industry in the new Member States; calls on the Commission to draw up an industrial inventory, together with an action plan, in order to tackle the threats to industry and employment in these countries; calls on the Commission to take specific measures to monitor the internal market acquis in these countries; underlines the lack of knowledge about small enterprises, particularly those engaged in craft trades, throughout the Member States, including the old ones, and reiterates its request for statistical and economic studies and analyses concerning these enterprises;
Teollisuuteen liittyviä pyrkimyksiä hyödyttävä menetelmä ja sääntelykehys
A method and a regulatory framework to serve our industrial ambitions
29. korostaa tarvetta säätää vakaasta makrotalouskehyksestä, jota yritykset voivat käyttää perustana laatiessaan omia talousennusteitaan; katsookin tarpeelliseksi tukeutua enemmän talouspolitiikan laajoihin suuntaviivoihin ja työllisyyssuuntaviivoihin;
Emphasises the need to have available a stable macroeconomic framework on which enterprises can base their own economic forecasts; considers it useful, therefore, to make greater use of the Broad Economic Policy Guidelines (BEPG) and the European Employment Policy Guidelines (EEPG);
Euroopan unionin teollisuutta tukevat välineet
Instruments to support European industry
32. pyytää edistämään enemmän teknologiayhteisöjä, jotka ovat innovoinnin ja Euroopan teollisuuden keskeinen tukiväline; katsoo, että teknologiayhteisöjä ideoitaessa on pidettävä mielessä Euroopan teollisuuden rakenne, joka koostuu pääasiassa pk-yrityksistä;
Calls for technology platforms to be further boosted, given that they are an essential means of support for innovation and European industry; believes that technology platforms should be designed to allow for the structure of European industry, consisting first and foremost of SMEs;
41. edellyttää selvennettyä ja suorituskykyistä kehystä teollis- ja tekijänoikeuksille ja toivoo, että teollis- ja tekijänoikeuksia sekä yhteisöpatenttia koskevat direktiivit saadaan aikaan;
Expects a clearly formulated and effective framework for intellectual property and wishes to see the successful adoption of the directives on respect for intellectual property rights and on the Community patent;
48. edellyttää, että yhteisön teollisuuden ja erityisesti pk-yritysten merkitys ja tarpeet otetaan huomioon suunniteltaessa uusia rahoitusnäkymiä kaudelle 2007–2013;
Expects the importance and needs of European industry, and particularly of SME to be taken into account in the drafting of the new financial perspective for the period 2007-2013;
Teollisuuspolitiikan uuden mallin konteksti ja sen tuomat edut
Context and benefits of a new approach to industrial policy
Lissabonissa vuonna 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto sopi tavoitteesta tehdä Euroopan unionista vuoteen 2010 mennessä "maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta".
The Lisbon European Council in 2000 set the objective of the EU becoming ‘ The most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion ’.
Tämän strategian puolivälissä on todettava epäonnistuminen erityisesti taloudellisen kilpailukyvyn alalla.
At the halfway point in this strategy, the overriding impression is one of failure, particularly as regards economic competitiveness.
Välimatka Euroopan unionin ja sen tärkeimpien kilpailijoiden välillä on vain kasvanut entisestään vuoden 2000 jälkeen, ja EU on vielä kaukana tavoitteista, joista Lissabonissa sovittiin.
The gap between Europe and its main competitors has widened since 2000 and the EU is still far from achieving the objectives it set itself in Lisbon.
Samaan aikaan eurooppalainen ja kansainvälinen ympäristö on muuttunut huomattavasti:
At the same time, the European and international environment has changed considerably:
– EU:n laajentuminen kymmenellä uudella jäsenvaltiolla on taloudellinen haaste sekä laajuutensa vuoksi että uusien jäsenten ja 15 jäsenvaltion EU:n taloudellisten ja teollisten rakenteiden huomattavien eroavaisuuksien vuoksi.
· the enlargement of the EU to include ten new Member States represents a major economic challenge, both in its scale and because of the considerable differences between the economic and industrial structures of the new members and those of the EU-15.
Euroopan unionin markkinoiden kasvaminen miljoonilla uusilla kuluttajilla, työntekijöillä ja yrittäjillä on suurenmoinen taloudellinen ja sosiaalinen tilaisuus mutta tarvitaan asianmukaisia julkisia toimia, jotta voidaan hallita väistämättömiä taloudellisia uudelleensuuntautumisia ja rakennemuutoksia, jotka johtuvat erityisesti siirtymisestä valtiojohtoisesta taloudesta markkinatalouteen;
The expansion of the European market to include millions of new consumers, workers and businessmen is a tremendous economic and social opportunity, but requires adequate public intervention in order to cope as well as possible with the inevitable economic reconversions and changes caused in particular by the switch from a state-run to a market economy;
– kansainvälisen kilpailun lisääntyminen ja uusien taloudellisten ja teollisten mahtien, kuten Kiina, Intia ja Brasilia, esiinmarssi ovat lisänneet Euroopan unionin talouteen kohdistuvaa painetta.
· the increase in international competition, with the emergence of new economic and industrial powers such as China, India and Brazil, has increased the pressure on the European economy.
Tämän taloudellisen globalisaation ja perusteellisten teknologisten muutosten vaikutukset näkyvät unionin teollisuuden muutosvauhdin kiihtymisenä.
This economic globalisation, accompanied by far-reaching technological transformations, has produced a quickening of the pace of change in European industry.
Tätä epäonnistumista selittää toiminnan puute Lissabonin strategian täytäntöönpanossa, joka muistuttaa ennemminkin hokemaa kuin talouspoliittista ohjelmaa.
This failure can be attributed to an inability to focus on the implementation of the Lisbon strategy, which has relied more on fine words than economic policy planning.
On siis aiheellista olla huolissaan siitä, että Lissabon ei puhuttele ketään eikä kukaan kanna siitä vastuuta.
It is clearly a cause for concern that 'Lisbon' is targeted at no one and that no one bears responsibility for it.
Strategiaa, jos sitä nyt voidaan siksi nimittää, ei tunne suuri yleisö, eivät työntekijät eivätkä yritykset.
The strategy, in so far as there is one, is unfamiliar to the general public, workers and enterprises.
Ainoastaan unionin toimielimet tuntuvat olevan kiinnostuneita siitä, sillä sitä ei näy myöskään sellaisenaan jäsenvaltioiden poliittisilla asialistoilla.
Only the European institutions seem to have shown any an interest in it, since it does not figure as such on national political agendas.
Itse Lissabonin tavoitteet eivät niinkään ole epärealistisia ja syynä tähän valitettavaan epäonnistumiseen kuin niitä edistävien toimijoiden puute.
Ultimately, it is not so much the Lisbon objectives which are unrealistic and the probable cause of the failure we deplore, as much as the absence of anyone to actually pursue them.
Jos haluamme, että tämä strategia ei säestä unelman hautaamista, on löydettävä ne, joiden puolesta ja joiden avulla voimme toteuttaa sen.
Unless we want this strategy to mark the passing of a dream, we need to determine who ‘Lisbon’ is for and who should be involved in it.
Tässä Lissabonin strategian uudelleenmäärittelyssä uusi Euroopan unionin teollisuuspolitiikan malli voi tuoda enemmänkin kuin ratkaisun: uuden alun ja takuun kansalaisille käsinkosketeltavista ja näkyvistä tuloksista.
A new approach to European industrial policy can provide more than just a solution to the question of how to redraw the Lisbon strategy, it can give fresh momentum and provide tangible and visible results for our fellow citizens.
Teollisuus on työpaikkojen, taloudellisen kasvun, palvelutoiminnan sekä taitojen ja tietojen lähde, jota ilman kehittynyt talous ei voi toimia.
Industry is a source of the jobs, economic growth, service activity, skills and knowledge which an advanced economy cannot do without.
Euroopan unionin uuden teollisuuspolitiikan mallin sisältö
Substance of the new approach to European industrial policy
Unionin toimielimissä aloitettiin pohtia asiaa vuonna 2002 ja nyt on tultu siihen tulokseen, että teollisuuspolitiikan olisi perustuttava tahtoon perustuvaan ja tulevaisuuteen suuntautuvaan malliin, jolla pyritään varmistamaan unionin teollisuuden kilpailukyky kansainvälisessä kilpailutilanteessa.
The debate launched in 2002 by the European institutions has led to the conclusion that industrial policy should be based on a proactive and forward-looking approach, seeking to ensure the competitiveness of European industry in the face of international competition.
Komissio tunnustaa, että teollisuutemme kilpailukyvystä on näkyvissä huolestuttavia merkkejä.
The Commission has acknowledged that there are worrying signs as regards the competitiveness of our industries.
Ne on huomattu jo muutamia vuosia sitten ja koskevat etupäässä riittämättömiä investointeja tutkimukseen ja kehitykseen, huomattavaa hidastumista innovaation (teknisen tai henkisen) alalla, työpaikkojen kysynnän ja tarjonnan yhteensopivuusongelmia, hallinnollisia ja lainsäädännöllisiä vaikeuksia tai yrityksien ongelmia saada pääomaa investointien rahoittamiseen.
Identified some years ago, they essentially concern inadequate investment in research and development, a visible slowing down in innovation (technical or immaterial), problems in adjusting labour supply to demand, administrative and regulatory difficulties and problems for enterprises in gaining access to sources of capital to finance their investments.
Komissio aikoo ryhtyä toimenpiteisiin kaikkien näiden tekijöiden suhteen mutta korostaa asiaankuuluvasti, että teollisuutemme kilpailukyky riippuu ennen kaikkea sen innovaatiovalmiudesta.
While proposing to take action on all of these factors, the Commission rightly stresses that the competitiveness of our industry depends above all on its capacity for innovation.
Tämän toteamuksen johdosta komissio esittää kolmelle pääsuuntaukselle perustuvaa politiikkaa:
On the basis of this conclusion, it is proposing a policy based on three elements:
– Lainsäädännön parantaminen .
· Better lawmaking.
Entisen ja tulevan lainsäädännön arviointi edellyttää sääntelyn jatkuvaa mukauttamista nopeasti kehittyvässä yleisessä ympäristössä.
This effort to assess past and future legislation will entail continuously adapting rules and regulations to a general climate which is changing rapidly.
Arvioinnin, yhteistoiminnan ja päätösten on liityttävä toisiinsa Euroopan houkuttelevuuden vahvistamiseksi ja toimivan sääntelykehyksen kehittämiseksi.
Assessment, cooperation and decision-making must be closely linked to strengthen Europe’s attractiveness and develop an effective regulatory framework.
– Integroidun toimintamallin kehittäminen.
· Developing an integrated approach to policy.
On sovitettava yhteen kansallinen ja unionin politiikka ja otettava kilpailukyky huomioon kaikessa EU:n toiminnassa.
National and European policies need to be coordinated and competitiveness must be taken into account in all EU policies.
– Alakohtaisiin politiikkoihin ja asianmukaisiin erityistoimiin turvautuminen.
· Pursuing appropriate sectoral policies and specific measures.
Tietyiltä aloilta saatujen kokemusten johdosta komissio aikoo muuttaa tiettyjä toimiaan, jotta ne voitaisiin paremmin sopeuttaa asianomaiseen teollisuudenalaan.
Drawing on the experience gained in a number of sectors, the Commission is proposing to vary some of its policies so as to adapt them more effectively to given industrial sectors.
Tämä "räätälöity" malli edellyttää jokaisen teollisuudenalan tilanteen perusteellista tuntemusta.
This ‘made to measure’ approach requires an in-depth knowledge of each industrial sector.
Tämän uuden, kolmeen pääsuuntaukseen perustuvan, rakennemuutosten myötäilyyn ja niiden ennakointiin keskittyvän mallin voi vain toivottaa lämpimästi tervetulleeksi.
This new three-pronged approach, which is aimed at fostering and anticipating industrial change, can only be endorsed.
Uudesta mallista uuden teollisuuspolitiikan täytäntöönpanoon
From a new approach to the implementation of a new industrial policy
Komission aikomukset ovat kunnianhimoisia ja erittäin suurelta osin useiden valtioiden sekä ammatillisten järjestöjen ja ammattiliittojen toiveiden mukaisia.
The Commission's intentions are ambitious and largely meet the expectations expressed by several Member States and also by professional and trade union organisations.
Tästä uudesta mallista on kuitenkin tultava poliittista todellisuutta.
Nevertheless, this new approach must become a political reality.
Konkreettisten tavoitteiden määrittely
Setting visible objectives
Politiikassa on määriteltävä tavoitteet, jotka – mikäli mahdollista – saavat EU:n kansalaisten tuen.
It is the task of a policy to set objectives that will, if possible, secure the backing of EU citizens.
Seuraavat neljä tavoitteita antaisivat sisältöä tälle politiikalle:
The four following objectives will help to lend significance to this policy:
– vahvan perustan kehittäminen eurooppalaiselle teollisuudelle;
· developing a sound European industrial base;
– työllisyyden lisääminen, erityisesti nuorten keskuudessa;
· increasing employment, especially for young people;
– sellaisten eurooppalaisten teollisuushuippujen esiinmarssi, jotka pystyvät tuomaan esille tuotemerkkiämme "made in Europe";
· the emergence of European 'industrial champions' able to act as standard bearers for the 'made in Europe' brand;
– teollisuutemme innovaatiovalmiuksien vahvistaminen ja sen kyky vastata kuluttajien odotuksiin.
· strengthening European industry's capacity for innovation and ability to meet consumer expectations.
Teollisuuden eri ulottuvuuksien huomioon ottaminen
Taking account of the different dimensions of industry
Tehokkaassa politiikassa on otettava huomioon sanan "teollisuus" takana olevien yritysten luonne ja teollisuuden asema yhteiskunnassamme.
An effective policy must take into account the nature of the enterprises which lie behind the generic term 'industry' and of the role of industry in society.
Teollisuuspolitiikka kattaa useita toisiaan täydentäviä ja erottamattomia ulottuvuuksia:
Industry embraces several complementary and inseparable dimensions:
– alakohtainen ulottuvuus, jolle komissio aivan oikein tukeutuu teollisuuspolitiikan täytäntöönpanossa;
· a sectoral dimension, on which the Commission quite rightly intends to focus in order to implement industrial policy;
– "yritysulottuvuus", jossa on otettava huomioon erikokoisten teollisuusyritysten luonne.
· a business dimension, which must take into account the nature of industrial enterprises, which are not all the same size.
Suuret teollisuuskonsernit eivät edusta edes yhtä prosenttia eurooppalaisista yrityksistä.
Large industrial groups represent only 1% of European enterprises.
Teollisuuspolitiikkaa ei voida suunnitella, ellei siinä oteta huomioon myös ne miljoonat muut, pienet ja keskisuuret yritykset, jotka muodostavat eurooppalaisten yritysten verkon.
Any conceivable policy must be aimed at the millions of other small and medium-sized enterprises which make up Europe's industrial fabric.
Komission on ryhdyttävä todellisiin ponnistuksiin pienyritysten huomioon ottamiseksi toimissaan, jos se haluaa, että ne toteutuvat;
The Commission must make a real effort to take small enterprises into account in its policies if they are to have any real impact;
– alueellinen ulottuvuus, jota ei pidä laiminlyödä.
· a territorial dimension which must not be overlooked.
Teollisuus houkuttelee muuta taloudellista toimintaa, minkä vuoksi sen sijainti on monilla alueilla tärkeä kehitykseen vaikuttava tekijä.
Industry acts as a magnet for other economic activities with the result that its location is a key factor in the development of many regions.
Taloudelliset, sosiaaliset ja psykologiset vaikutukset, jotka aiheutuvat toiminnan siirtämisestä muualle, ovat suuremmat kuin kymmenien työpaikkojen luominen muilla aloilla.
The economic, social and psychological impact of relocations is greater than that of the creation of dozens of jobs in other sectors.
Tätä seikkaa – niin järjenvastaiselta kuin se vaikuttaakin – ei pidä aliarvioida.
However irrational it may seem, this factor must not be underestimated.
EU:n koheesiopolitiikan ja rakennerahastojen on näin ollen tuettava teollisuuden kehitystä ja lisäksi toimittava tuotannon suunnan muuttamisen apuvälineinä toiminnan siirtämisestä muualle kärsineille seuduille.
The EU's cohesion policy and the Structural Funds must also support industrial development, while at the same time acting as instruments to assist the reconversion of areas suffering from industrial relocation.