natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Asiantuntijat korostivat sitä, ettei Lissabonin tavoitteita tasa-arvonäkökohdista tarkasteltuna ole saavutettu lähimainkaan.
The experts laid stress on the idea that the Lisbon objectives, seen from the gender perspective, are far from having been achieved.
Puheenvuoron käyttäjät katsoivat, että tasa-arvonäkökohdat olisi otettava enemmän huomioon sekä yhteisön että kansallisessa politiikassa.
In the view of all the contributors, the gender dimension needs to be taken into greater account in policies at both Community and national level.
Olisi suunniteltava erityisiä uusia toimenpiteitä naisten työllisyyden hyväksi ja edelleen miehiin nähden vaikuttavan eriarvoisuuden vähentämiseksi.
Specific innovative measures must be envisaged to promote employment for women and reduce the continuing inequalities between women and men.
Esittelijä on ottanut huomioon julkisessa kuulemistilaisuudessa puheenvuoron käyttäneiden asiantuntijoiden näkemykset.
The rapporteur has taken account of the opinions of various experts who spoke at the public hearing.
Tämä mietintö perustuu tutkimukseen Lissabonin strategian vaikutuksista naisten ja miesten tasa-arvoon.
This report is based on research into the impact of the Lisbon Strategy on equality between women and men.
Siinä korostetaan piilevissä tekijöissä edelleen vaikuttavia eroja, esim. työllisyydessä, palkkaeroissa, elinikäisessä oppimisessa ja koulutuksessa.
It stresses the disparities that continue to exist in underlying factors such as employment, the wage gap, and lifelong education and training.
Siinä arvioidaan myös eri toimenpiteitä, joilla työ-, perhe- ja yksityiselämä voidaan sovittaa yhteen.
It also evaluates the various measures which allow professional, family and private life to be successfully combined.
Ø Naisten ja miesten väliset erot ovat edelleen olemassa ja estävät Lissabonin tavoitteiden saavuttamisen
Ø Disparities between women and men continue to exist, and prevent the Lisbon objectives from being achieved
Ø työllisyys
Ø employment
Lissabonin Eurooppa-neuvoston vahvistamilla työpaikkojen määrällisillä tavoitteilla pyritään lisäämään naisten työelämään osallistumista yli 60 prosenttiin vuonna 2010 kokonaistyöllisyysasteen ollessa 70 prosenttia.
The quantified objectives for employment set at the Lisbon European Council aim to increase the proportion of women in employment to over 60% by 2010, as against an overall employment rate of 70%.
Tukholman huippukokouksessa laadittiin myös tammikuun 2005 välitavoitteet, joissa vahvistettiin naisten työllisyysasteeksi 57 prosenttia ja lisättiin Lissabonin strategiaan uusi tavoite vuodelle 2010 eli 55 prosentin työllisyysaste kaikille ikääntyneille työntekijöille.
The Stockholm summit established intermediate objectives to be achieved by January 2005, setting an employment rate for women of 57%, and including in the Lisbon Strategy a new employment objective of 55%, to be reached by 2010, for older workers, male or female combined.
On todettava, että naisten työllisyysaste kasvoi vuosina 1999–2003 3,2 prosentilla ja ylsi 56,1 prosenttiin 15 jäsenvaltion unionissa
In reality, the employment rate for women has progressed between 1999 and 2003 by 3.2%, bringing it to 56.1% in the European Union of 15.
EFT Eurostat, 2003. .
Eurostat EFT, 2003.
Naisten työllisyysaste oli vuonna 2003 55,1 prosenttia laajentuneessa Euroopan unionissa, jonka uusissa jäsenvaltioissa työttömyysaste oli korkeampi.
In 2003 the rate of employment for women reached 55.1% in the enlarged European Union, taking into account the higher unemployment rate in the new Member States.
Jos 15–24 -vuotiaita nuoria naisia ei oteta huomioon, naisten työllisyysaste kasvaa kaikissa ikäluokissa, myös ikääntyneiden naisten kohdalla.
With the exception of young women between 15 and 24, the employment rate for women continues to rise in all age brackets, including that of older women.
Luku oli kuitenkin vuonna 2003 30,7 prosenttia ja ero oli vielä huomattavampi ikääntyneiden naisten ja miesten välillä (19,6 prosenttia)
Nevertheless, the rate for the latter in 2003 was 30.7%, implying a continuing very large disparity between older women and older men (19.6%).
Havaitusta edistyksestä huolimatta on siis edelleen pyrittävä nostamaan naisten työllisyysastetta ja seurattava tarkasti vuoden 2005 lopulle asetetun välitavoitteen arviointia.
It is for this reason that, despite the progress noted, efforts must continue towards increasing the rate of employment for women, and we must also bear in mind the evaluation of the intermediate objective scheduled for the end of 2005.
Ø naisten ja miesten palkkaerot
Ø the wage gap between women and men
Yhdenvertainen kohtelu on yhteisön oikeuden perusperiaate, joka on perustettu Rooman sopimuksella vuonna 1957 ja vahvistettu yhteisön direktiivillä vuonna 1976, muutettuna vuonna 2002.
Equal pay is a fundamental principle of Community law, which was established by the Treaty of Rome in 1957, reinforced by the Community directive of 1976, and amended in 2002.
Yhteisön direktiivi, annettu 23.9.2002, miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa annetun neuvoston direktiivin 76/207/ETY muuttamisesta, EYVL 5.10.2002.
Directive of the European Parliament and of the Council of 23 September 2002 amending Council Directive 76/207/EEC on the implementation of the principle of equal treatment for men and women as regards access to employment, vocational training and promotion, and working conditions, OJ C 240, 5.10.2002.
Naisten ja miesten väliset palkkaerot ovat edelleen olemassa ja estävät Lissabonin tavoitteiden saavuttamisen.
The pay disparities between women and men continue to exist, which prevents the Lisbon objectives from being realised.
Naisten ja miesten palkkaerot ovat hieman supistuneet vuosina 1999–2001 Itävallassa, Tšekissä, Kyproksessa, Virossa, Italiassa, Liettuassa, Luxemburgissa, Unkarissa, Alankomaissa, Puolassa, Sloveniassa, Suomessa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja kasvaneet Saksassa, Portugalissa ja Ruotsissa.
During the period 1999-2001, the wage gaps between men and women have narrowed slightly in Austria, the Czech Republic, Cyprus, Estonia, Italy, Latvia, Luxembourg, Hungary, the Netherlands, Poland, Slovenia, Finland, Ireland and the United Kingdom, whereas they have widened in Germany, Portugal and Sweden.
On todettava jälleen kerran, että naisten ja miesten palkkaerojen supistaminen tekee työstä houkuttelevampaa naisille, mikä osaltaan nostaa heidän työllisyysastettaan.
It is important to reaffirm that reducing wage gaps between women and men is a way of making employment more attractive to women, thus helping to raise their rate of employment.
Esittelijä katsoo, että jäsenvaltioiden olisi liitettävä poliittisiin toimintasuunnitelmiinsa ehdottoman ensisijaisena kohtana naisten ja miesten palkkaerojen supistaminen.
The rapporteur takes the view that the Member State governments should make the issue of reducing the wage gap between women and men an absolute priority on their political agendas.
Ø elinikäiseen oppimiseen ja koulutukseen pääsy
Ø lifelong access to education and training
Keskustelu oppimisesta ja koulutukseen pääsystä käynnistyi uudelleen Euroopassa Lissabonin strategian julkistamisen yhteydessä.
The European debate on education and training was relaunched by the advent of the Lisbon Strategy.
Yhä useammat naiset jatkavat opintojaan ja heidän osuutensa korkeamman asteen tutkinnon suorittaneista oli 58 prosenttia vuonna 2003, mikä johtui uusissa jäsenvaltioissa vallitsevasta korkeasta koulutustasosta
There are still more women than men continuing with their studies, and the percentage of women among higher education graduates rose to 58% in 2003, because of the large numbers in the new Member States.
Naisten osuus tohtorinarvon saavuttaneista on nykyään 41 prosenttia.
Women now account for 41% of holders of doctorates.
Elinikäinen koulutus on asetettava tärkeälle sijalle ja Lissabonin strategiassa se kuuluukin unionin kohtaamiin strategisiin haasteisiin.
An important place must be given to lifelong training, which the Lisbon Strategy counts among the strategic challenges the Union must meet.
Yhteisön asiakirjoissa elinikäinen koulutus on määritelty kaikeksi hyödylliseksi ja pysyväksi oppimiseksi, jolla pyritään lisäämään tietoja, taitoja ja pätevyyttä ja se on liitetty Euroopan työllisyysstrategiaan, joka on Lissabonin strategian toteuttamisen pääväline.
Described by the Community texts as any useful learning activity of an ongoing nature designed to improve knowledge, qualifications or skills , lifelong learning was incorporated into the European Employment Strategy, the main instrument for the implementation of the Lisbon Strategy.
Euroopan parlamentin päätöslauselmassa, joka on annettu 9. maaliskuuta 2005
Parliament’s resolution of 9 March 2005
Euroopan parlamentin päätöslauselma Lissabonin strategian väliarvioinnista, 9.3.2005, 23 kohta. , korostetaan, että Euroopan huippuosaaminen tietotaloudessa riippuu korkeasti koulutetun ja ammattitaitoisen työvoiman saatavuudesta.
European Parliament resolution on the mid-term review of the Lisbon Strategy of 9 March 2005, paragraph 23. stresses that European excellence in the knowledge‑based economy depends upon a well-trained and highly qualified workforce.
Naisten aktiivinen osallistuminen elinikäiseen oppimiseen ja koulutukseen on ehdoton edellytys Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi ja Euroopan parlamentin on vahvistettava jälleen kerran kantansa tähän asiaan.
Active participation by women in lifelong education and training is an essential precondition for the achievement of the Lisbon objectives, and the European Parliament must reaffirm its position on this point.
Ø Tehokkaat toimenpiteet sekä naisten että miesten hyväksi ovat välttämättömiä Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi
Ø Effective measures not only for women, but also for men, are necessary for the achievement of the Lisbon objectives
Ø lasten hoitopaikat
Ø childcare services
Lissabonin strategian määrällisiin tavoitteisiin vuodelle 2010 kuuluu jäsenvaltioiden tehtävä perustaa hoitopaikat, joissa voidaan vastaanottaa vähintään 90 prosenttia lapsista kolmesta ikävuodesta oppivelvollisuusikään asti ja vähintään 33 prosenttia alle kolmivuotiaista lapsista, millä annetaan naisille mahdollisuus sovittaa yhteen perhe- ja työelämä.
The Lisbon Strategy’s quantified objectives established that by 2010 the Member States should have put in place structures capable of receiving at least 90% of children between three years of age and compulsory schooling age, and for at least 33% of children under three, thus enabling women to combine family and professional life successfully.
Yhä useammat jäsenvaltiot ovat vuodesta 2000 alkaen asettaneet lastenhoidollisia tavoitteita, jotka kuitenkaan eivät aina ole johtaneet konkreettisiin aloitteisiin
Since 2000 a growing number of Member States have set themselves objectives as regards availability of childcare facilities, but these do not always lead to practical initiatives.
Tietoja ei vielä 20.1.2005 ollut käytettävissä Tšekistä, Virosta, Irlannista, Puolasta ja Sloveniasta. .
Data were not yet available on the Czech Republic, Estonia, Ireland, Poland and Slovenia as of 20 January 2005.
Kunnes yhdennetyt tilastot lastenhoitopaikoista on saatu aikaan vuoteen 2006 mennessä, edistystä voidaan arvioida vain kansallisten tilastojen perusteella.
Pending the harmonised statistics on structure of childcare which will be available in 2006, progress can only be assessed on the basis of national statistics.
Ainoastaan Ruotsi, Tanska ja Belgia (osittain) ovat ilmoittaneet saavuttaneensa alle kolmivuotiaiden lasten hoitopaikkoja koskevan tavoitteen (33 prosenttia) ja useat maat ovat toteuttaneet hoitopaikkatavoitteesta vain alle 15 prosenttia.
As regards children under three, only Sweden, Denmark and (part of) Belgium say they have achieved the objective on childcare coverage (33%), while a number of countries have a coverage rate of under 15%.
Hoitopaikkojen saatavuus lapsille kolmesta vuodesta oppivelvollisuusikään on hieman korkeampi ja hyvin monet jäsenvaltiot ilmoittavat saavuttaneensa 90 prosentin tavoitteen täysin tai lähes kokonaan.
The availability of childcare facilities for children of three and over who have not yet reached compulsory schooling age is a little higher, and quite a large number of States say they have reached, or are near, the objective of 90%.
Hoitopaikkojen lisäämiseksi on vielä tehtävä paljon työtä.
Considerable efforts are needed to increase the number of childcare facilities.
On myös erittäin tärkeää, että hoitopaikkojen riittävyyden lisäksi niitä on saatavilla kohtuuhinnoin ja ne ovat kunnollisia ja niiden aukioloajat soveltuvat työssä käyville vanhemmille.
It is also crucial that these facilities should not only be sufficient in number, but also affordable and of good quality, with opening times that meet the needs of working parents.
Ø uusien työmuotojen edistäminen
Ø promoting new forms of work
Uusien työmuotojen edistämisellä voidaan lisätä naisten ja miesten työllisyysastetta ja luoda heille parempia työpaikkoja ja auttaa heitä sovittamaan työ-, perhe- ja yksityiselämänsä tehokkaasti yhteen.
Promoting new forms of work is one way of increasing the rate and quality of employment for women and men, allowing them to combine professional, family and private life successfully.
Hyvä esimerkki tästä on eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten 16. heinäkuuta 2002 allekirjoittama sopimus etätyöstä.
The agreement on teleworking signed on 16 July 2002 by the European social partners is an example of this.
Etätyö, jossa yhdistetään etätyö ja kotona tehtävä työ, on uusi ja joustava työtapa, jonka ansiosta jokainen voi osallistua työmarkkinoille.
Teleworking, which combines the two aspects of distance working and homeworking, is an innovative, flexible way to allow everyone to participate in the employment market.
Etätyö on osoittautunut hyväksi välineeksi naisille edellyttäen kuitenkin, että tämän työmuodon käyttö perustuu vapaaseen eikä pakolliseen valintaan.
Teleworking is an attractive option for women, provided this type of work is freely chosen and not imposed.
Ø työajan järjestäminen
Ø organisation of working time
Tämä koskee erityisesti naisia: unionissa 30,5 prosenttia naisista on osa-aikatyössä ja miehistä vain 6,6 prosenttia.
This mainly affects women: 30.5% of women work part-time in the Union, as opposed to only 6.6% of male workers.
Osa-aikatyön osuus on pienempi uusissa jäsenvaltioissa ja se johtuu työmarkkinoiden jäykkyydestä ja alhaisemmasta palkkatasosta, joka vähentää mahdollisuuksia käyttää tätä työmuotoa.
The proportion of part-time work is lower in the new Member States owing to the rigidity of their employment markets and lower levels of pay, which makes this possibility less accessible.
Näin ollen on syytä painottaa, että osa-aikatyön käytön Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi on perustuttava todelliseen valintaan.
It is for these reasons that it is important to stress that, while it helps achieve the Lisbon objectives, part-time work must be based on genuine choice.
Ø tehtävien ja vastuun jakaminen
Ø sharing tasks and responsibilities
Naisten ja miesten tasa-arvon edistämiseksi toteutetut toimenpiteet Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi ovat toistaiseksi koskeneet pääasiallisesti naisia.
To date, measures to promote equality between women and men, in the framework of achieving the Lisbon objectives, have mainly applied to women.
On tärkeää, että miesten osallistumista kotitöiden ja vastuun jakamiseen korostetaan.
It is important to stress the involvement of men in sharing domestic tasks and family responsibilities.
Lisäksi on oltava poliittista tahtoa laatia miehille tarkoitetut toimenpiteet myös naisia koskeviksi.
More importantly still, the political will to design measures aimed at men that have an impact on women must become apparent.
Naisten tilanne muodostaakin todellisen paradoksin: heidän aktiivisuutensa kasvaa, he ovat paremmin koulutettuja, useammin tutkinnon suorittaneita ja pätevämpiä kuin miehet ja kuitenkin sukupuolten välinen eriarvoisuus jatkuu.
Women’s situation, when all is said and done, is very paradoxical: their employment rate is rising, they are better trained and qualified than men, and yet the inequalities between the sexes persist.
Naisilla on perheissä perinteisesti kaksinkertainen työtaakka.
In the realm of the family, women take on a ‘double working day’.
Tilastojen mukaan miehet suorittavat kaikista kotitöistä alle 40 prosenttia ja 25–35 prosenttia lasten kasvatukseen liittyvistä tehtävistä perheissä, joissa on alle seitsemän vuotiaita lapsia
According to statistics, men perform less than 40% of household tasks, and assume between 25% and 35% of childrearing responsibilities in couples with children under seven.
How Europeans spend their time, Eurostat, 1998–2002. .
How Europeans spend their time, Eurostat, 1998-2002.
Jäsenvaltioita kehotetaan säännöllisesti edistämään tehokkaasti sopivia vanhempainlomajärjestelyjä, jotta miehet osallistuisivat enemmän lasten kasvatukseen ja naiset saisivat näin mahdollisuuden päästä tai palata työmarkkinoille.
The Member States are regularly called upon to promote appropriate parental leave systems effectively, so that men can take a greater part in child rearing, allowing women to enter or re‑enter the workforce.
Voitaisiin suunnitella konkreettisia toimenpiteitä miehille, kuten osa-aikatyön osuuden lisäämistä tai uusien työmuotojen, kuten etätyön käyttämistä.
Concrete measures, such as increasing rates of part-time work or use of new forms of work, such as teleworking, by men could be envisaged.
Näillä toimenpiteillä autettaisiin miehiä yhdistämään työ- ja perhe-elämä ja samalla nostettaisiin naisten työllisyysastetta ja työn laatua.
These measures would not only allow men to combine family life and work, but would also have an impact on the rate and quality of employment for women.
Tasa-arvonäkökohtien kannalta Lissabonin strategian arvioinnissa olisi otettava huomioon myös valtavirtaistaminen.
Seen from the gender perspective, the evaluation of the Lisbon Strategy must also take account of the policy of mainstreaming.
Valtavirtaistaminen on vakiinnutettu Amsterdamin sopimuksessa ja sen olisikin oltava väline Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi.
Institutionalised by the Amsterdam Treaty, the policy of mainstreaming should be an instrument which will help with achieving the Lisbon objectives.
Työllisyyden suuntaviivoihin ja erityisesti tasa-arvolle omistettuun neljänteen pilariin on liitettävä kaikkien muiden pilarien tasa-arvopolitiikka.
The employment guidelines, as well as the fourth pillar, which is specifically devoted to gender equality, are intended to ensure that the policy of equality is incorporated in all the other pillars.
Lissabonin strategian arviossa ehdotettu uusi hallintamenetelmä tarjoaa muun muassa mahdollisuuden käsitellä jatkuvasti tavoitteiden oikeudellisuutta.
The new method of governance proposed in the revision of the Lisbon Strategy offers, among other things, an opportunity for a permanent debate on the relevance of the objectives.
Tässä mielessä olisi hyvä laatia luku, jossa käsiteltäisiin yhtenäistä lähestymistapaa naisten ja miesten tasa-arvoon, jolla edistettäisiin tasa-arvonäkökohtien järjestelmällistä käsittelytapaa ja valvottaisiin naisten työllisyysasteen kehittymistä kaikilla aloilla.
With this in mind, it would be useful to introduce a chapter devoted to an integrated approach to equality between women and men , in order to foster a systematic approach based on the gender dimension, and to monitor progress in women’s employment rates in all sectors.
Lissabonin strategian tulevaisuudesta tasa-arvonäkökohdista tarkasteltuna
The future of the Lisbon Strategy from the point of view of the gender perspective
Alexander Nuno Alvaro, Edit Bauer, Johannes Blokland, Emine Bozkurt, Kathalijne Maria Buitenweg, Michael Cashman, Jean-Marie Cavada, Charlotte Cederschiöld, Carlos Coelho, Fausto Correia, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Rosa Díez González, Antoine Duquesne, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Jillian Evans, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Edith Mastenbroek, Marianne Mikko, Hartmut Nassauer, Martine Roure, Inger Segelström, Ioannis Varvitsiotis, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka
Alexander Nuno Alvaro, Edit Bauer, Johannes Blokland, Emine Bozkurt, Kathalijne Maria Buitenweg, Michael Cashman, Jean-Marie Cavada, Charlotte Cederschiöld, Carlos Coelho, Fausto Correia, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Rosa Díez González, Antoine Duquesne, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Jillian Evans, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Edith Mastenbroek, Marianne Mikko, Hartmut Nassauer, Martine Roure, Inger Segelström, Ioannis Varvitsiotis, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka
yhteisön ulkoisen ilmailupolitiikan kehittämisestä
on developing the agenda for the Community's external aviation policy
– ottaa huomioon komission tiedonannon yhteisön ulkoisen ilmailupolitiikan kehittämisestä ( KOM(2005)0079 ),
– having regard to the communication from the Commission, 'Developing the agenda for the Community's external aviation policy' ( COM(2005)0079 ),
– ottaa huomioon neuvoston 27. kesäkuuta 2005 antamat päätelmät yhteisön ulkoisen ilmailupolitiikan kehittämisestä,
– having regard to the Conclusions of the Council of 27 June 2005 on 'Developing the agenda for the Community's external aviation policy',
– ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön ( A6-0403/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A6‑0403/2005 ),
A. ottaa huomioon, että lentoliikenne on edelleen kasvava teollisuudenala, joka tarjoaa merkittäviä taloudellisia mahdollisuuksia sekä Euroopassa että muualla,
A. whereas aviation is still a growing industry with great economic potential, both in Europe and elsewhere,
B. ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiot, joiden mukaan eräät voimassa olevat jäsenvaltioiden tekemät kahdenväliset lentoliikennesopimukset ovat EY:n lainsäädännön periaatteiden vastaisia ja niitä pitäisi siksi muuttaa,
B. whereas the Court of Justice has ruled that some of the existing bilateral aviation agreements concluded by Member States contravene principles of EC law and should therefore be amended,
C. katsoo, että yhteisö voi panna peliin koko taloudellisen ja poliittisen vaikutusvaltansa tehtäessä lentoliikennesopimuksia kolmansien maiden kanssa ja estää EU:n lentoyhtiöiden epätasa-arvoisen kohtelun,
C. whereas, when concluding aviation agreements with third countries, the Community can bring its full economic and political influence to bear and prevent discrimination between EU airlines,
D. katsoo, että säännösten lähentäminen ja erityisesti turvallisuutta, varmuutta, kilpailua, valtionapua, ympäristöä ja työntekijöiden sosiaalisia oikeuksia koskevien säännösten lähentäminen on erittäin tärkeää ja se on edellytys tällaisten sopimusten tekemiselle,
D. whereas convergence of regulations is particularly important, and is indeed a precondition for the conclusion of such agreements, especially regulations on safety, security, competition, state aid, the environment and the social rights of workers,
E. katsoo, että komission tulisi sopimuksista neuvoteltaessa hyödyntää jäsenvaltioiden ja muiden asianomaisten kokemuksia ja tietoja ja ottaa ne mukaan ennen kolmansien maiden kanssa käytäviä neuvotteluja, niiden aikana ja niiden jälkeen,
E. whereas, when negotiating agreements, the Commission should draw on the expertise and information of Member states and other interested parties and should involve them before, during and after negotiations with third countries,
10. korostaa, että uusissa sopimuksissa on taattava tasapainoinen markkinoille pääsy ja niihin voidaan sisällyttää asioita, kuten kabotaasiliikenne, sijoittautumisoikeus, omistajuus- ja hallintasuhteet sekä valtiontuki, mutta ainoastaan tiukan vastavuoroisuusperiaatteen perusteella;
Emphasises that new agreements should be balanced in terms of market access, and might include issues such as cabotage, rights of establishment, ownership and control and state aid, but only on a basis of strict reciprocity;
Sääntelyn lähentäminen
Regulatory convergence