natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On syytä toivoa, että lähitulevaisuudessa jaamme sekä palkattoman että palkkatyön yhtäläisellä tavalla ja että palkatonta työtä ei näin ollen enää pidetä naisten tehtävänä vaan ihmisen tehtävänä.
Let us hope that in the near future we will share both unpaid and paid work in an equal way and that unpaid work will then no longer be seen as a woman’s responsibility but as a human responsibility.
Sukupuoleen perustuvasta syrjinnästä terveydenhoitojärjestelmässä
Gender discrimination and health systems
ENVI 18.11.2004
ENVI 30.11.2004
Edit Bauer, Nicole Fontaine, María Esther Herranz García, Lívia Járóka, Emine Bozkurt, Hiltrud Breyer, Edite Estrela, Věra Flasarová, Lissy Gröner, Zita Gurmai, Anneli Jäätteenmäki, Piia-Noora Kauppi, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Urszula Krupa, Pia Elda Locatelli, Astrid Lulling, Angelika Niebler, Doris Pack, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Christa Prets, Eva-Britt Svensson, Konrad Szymański, Corien Wortmann-Kool ja Anna Záborská
Edit Bauer, Nicole Fontaine, María Esther Herranz García, Lívia Járóka, Emine Bozkurt, Hiltrud Breyer, Edite Estrela, Věra Flasarová, Lissy Gröner, Zita Gurmai, Anneli Jäätteenmäki, Piia-Noora Kauppi, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Urszula Krupa, Pia Elda Locatelli, Astrid Lulling, Angelika Niebler, Doris Pack, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Christa Prets, Eva-Britt Svensson, Konrad Szymański, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
Jillian Evans, Sophia in 't Veld, Karin Jöns, Christa Klaß ja Marta Vincenzi
Jillian Evans, Sophia in 't Veld, Karin Jöns, Christa Klaß, Marta Vincenzi
alueellisen yhteenkuuluvuuden roolista aluekehityksessä
on the role of territorial cohesion in regional development
– ottaa huomioon Euroopan perustuslaista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen I-3, I-14 ja II-96 artiklan, III-220 artiklan ja III-365 artiklan 3 kohdan sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamista koskevan pöytäkirjan 8 artiklan,
– having regard to the Treaty establishing a Constitution for Europe, and in particular to Articles I-3, I-14, II-96, III-220, III-363, paragraph 3 and Article 8 of the Protocol on the application of the principles of subsidiarity and proportionality,
– ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionista ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, sellaisina kuin ne ovat muutettuina Euroopan yhtenäisasiakirjalla ja Maastrichtin, Amsterdamin ja Nizzan sopimuksilla, ja erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 158 ja 159 artiklan,
– having regard to the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community, as amended by the Single European Act and the Treaties of Maastricht, Amsterdam and Nice, and in particular Articles 158 and 159 of the Treaty establishing the European Community,
– ottaa huomioon 7. helmikuuta 2002
– having regard to its resolutions of 7 February 2002
– ottaa huomioon 2. syyskuuta 2003 antamansa päätöslauselman rakenteellisesti epäsuotuisassa asemassa olevista alueista (saaret, vuoristoalueet, harvaan asutut alueet) osana koheesiopolitiikkaa ja sen institutionaalisia näkökohtia
– having regard to its resolution of 2 September 2003
EUVL C 76 E, 25.3.2004, s. 111. ,
OJ C 76 E, 25.3.2004, p.
– ottaa huomioon 29. kesäkuuta 1995
– having regard to its resolution of 29 June 1995
– ottaa huomioon Potsdamissa vuonna 1999 kokoontuneen aluesuunnittelusta vastaavien ministerien epävirallisen neuvoston hyväksymän Euroopan aluekehityssuunnitelman (ESDP),
– having regard to the European Spatial Development Perspective (ESDP) adopted in Potsdam in 1999 by the Informal Council of EU Ministers responsible for Spatial Planning,
– ottaa huomioon eurooppalaisesta hallintotavasta heinäkuussa 2001 annetun komission valkoisen kirjan,
– having regard to the White Paper on European Governance adopted by the Commission in July 2001,
– ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2003 annetun alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Alueellinen yhteenkuuluvuus Euroopassa”,
– having regard to the opinion of the Committee of the Regions of 10 April 2003 on “Territorial cohesion in Europe”,
– ottaa huomioon ESPON-tutkimusohjelman (European Spatial Planning Observation Network) vuonna 2004 antaman selvityksen alueellisesta yhteenkuuluvuudesta ja kevään 2005 välikertomuksen "In search of territorial potentials",
– having regard to the reports of the European Spatial Planning Observatory Network (ESPON), including that of 2004 on territorial cohesion and the spring 2005 interim report entitled ‘In search of territorial potentials’,
– ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan Notre Europe -tutkimusryhmältä tilaaman, helmikuussa 2005 tehdyn koheesiopolitiikan tulevaisuutta koskevan tutkimuksen,
– having regard to the study carried out in February 2005 by Notre Europe, at the request of the Committee on Regional Development, on the future of the cohesion policy,
– ottaa huomioon Rotterdamissa 29. marraskuuta 2004 kokoontuneen epävirallisen aluesuunnitteluneuvoston päätelmät,
– having regard to the conclusions of the informal Council of Ministers responsible for spatial planning held on 29 November 2004 in Rotterdam,
– ottaa huomioon 20.–21. toukokuuta 2005 kokoontuneen aluepolitiikkaa ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsitelleen epävirallisen neuvoston päätelmät ja sen aikomuksen laatia vuoteen 2007 mennessä asiakirjan "The Territorial State and Perspectives for the European Union",
– having regard to the conclusions of the informal Council of Ministers on regional policy and territorial cohesion of 20 and 21 May 2005, and its intention to draft by 2007 a document entitled ‘The Territorial State and Perspectives of the European Union’,
– ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön ( A6‑0251/2005 ),
– having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A6‑0251/2005 ),
A. toteaa, että yhteenkuuluvuus kuuluu unionin strategisiin tavoitteisiin, koska sillä pyritään edistämään sopusointuista ja yhdenmukaista kehitystä koko unionin alueella, ja että laajentumisen myötä unionin on yhä tehostettava koheesiopolitiikkaansa, kun otetaan huomioon, että 25 jäsenvaltion unionissa alueelliset erot ovat huomattavasti entistä suurempia,
A. whereas cohesion, since it aims to promote harmonious and uniform development throughout the territory of the EU, represents one of the strategic objectives of the Union, and whereas, following enlargement, the Union must further enhance the effectiveness of cohesion policy, given the much greater disparities which are becoming apparent in the Community of 25 Member States,
B. katsoo, että alueellisesta yhteenkuuluvuudesta tulee unionin uusi tavoite, ja sillä täydennetään taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitetta antamalla sille poikkialainen, koko unionin aluetta ja kaikkia yhteisön politiikkoja koskeva ulottuvuus,
B. whereas territorial cohesion is becoming a new objective of the Union and enriches the objective of economic and social cohesion by giving it a transversal dimension applicable to the whole territory and all Community policies,
C. katsoo, että unionin tason alueellinen koheesiopolitiikka on unionin kehityksen kannalta ratkaisevan tärkeässä asemassa, sillä se tuo perustavanlaatuista ”unionin tason lisäarvoa”, jolla voidaan vahvistaa kestävän kehityksen näkymiä,
C. whereas a territorial cohesion policy at EU level is of crucial importance for the development of the Union by supplying a fundamental “Community Added Value,” which is capable of enhancing sustainable development prospects,
D katsoo, että alueellisen yhteenkuuluvuuden perimmäisenä tavoitteena on kehittää mahdollisimman pitkälle koko unionin aluetta välttämällä toimintojen maantieteellistä keskittämistä ja parantaa alueen kaikkien asukkaiden elinolosuhteita takaamalla etenkin naisten ja miesten välinen tasa-arvo,
D. whereas the ultimate aim of territorial cohesion is to ensure that the territory as a whole develops to the maximum extent, avoiding geographical concentrations of activities, and to improve the conditions of life for all those who live there, guaranteeing in particular equality between men and women,
E. katsoo, että alueellisilla luonnonvaroilla ja niiden teollisella hyödyntämisellä on suuri merkitys alueiden sekä koko Euroopan unionin kehityksen kannalta ja että ne hyödyttävät kaikkia unionin kansalaisia,
E. whereas regional natural resources and their industrial processing are of great importance for the development of the regions but also for the European Union as a whole, and consequently benefit all citizens of the Union,
F. toteaa, että alueellisen ulottuvuuden sisällyttäminen unionin politiikkoihin on välttämätöntä ja pohjautuu niiden todellisten vaikutusten toteamiseen, joita alakohtaisilla politiikoilla, ennen kaikkea liikenne-, ympäristö-, kilpailu- ja tutkimuspolitiikalla, on unionin alueella,
F. whereas it is necessary to incorporate the territorial dimension into Community policies, given the real impact of sectorial policies – particularly transport, environment, competition and research policy – on the territory of the Union,
G. toteaa, että Lissabonin ja Göteborgin strategian väliarviointi on tuottanut jonkinasteisen pettymyksen niiltä osin, kuin on kyse alueellisen ulottuvuuden sisällyttämisestä unionin ensisijaisiin tavoitteisiin,
G. whereas the mid-term review of the Lisbon and Gothenburg strategies was relatively disappointing as regards the possibility of including the territorial dimension in the EU’s priority objectives,
1. katsoo, että alueellinen yhteenkuuluvuus on unionin aluesuunnittelun keskeinen tavoite ja että se ohjaa myös aluekehityspolitiikkaa;
Considers that territorial cohesion is a fundamental objective of regional planning in the Union and provides the raison d’être for regional development policy;
3. vaatii tämän vuoksi, että alueiden kehittäminen pohjautuisi ohjelmiin, joissa turvataan alueiden yhdenvertainen kohtelu suojelemalla kuitenkin niiden monimuotoisuutta; katsoo, että siksi on varmistettava yleishyödyllisten palvelujen ja yleisen taloudellisen edun mukaisten palvelujen saatavuus;
Calls, therefore, for regional development to be founded on programmes which guarantee equality of treatment between the EU’s territories, while preserving their diversity, which notably implies appropriate accessibility of services of general interest (SGI) and services of general economic interest (SGEI);
14. kehottaa komissiota luomaan varmistusjärjestelmän niitä vaikutuksia varten, joita unionin monilla politiikoilla on unionin alueelliseen yhteenkuuluvuuteen, ja korostaa parlamentin roolia tulosten arviointiprosessissa;
Calls on the Commission to establish a system for checking the impact of the various Community policies on territorial cohesion within the Union and stresses the role of the European Parliament in the process of further evaluation of the outcomes;
Alueellisen yhteenkuuluvuuden myötä unionin tasapainoisen ja kestävän kehityksen tavoite ulotetaan aluepolitiikan alalle.
The term “territorial cohesion” expresses the objective of a balanced and sustainable development of the EU at territorial level.
Alueellisen yhteenkuuluvuuden käsite pohjautuukin taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden käsitteeseen mutta laajentaa sitä ja tuo siihen poikkialaisen ulottuvuuden: alueellisen ulottuvuuden.
The notion of territorial cohesion derives from, and is an extension of, that of social and economic cohesion, enriching it by supplying it with a transversal dimension namely the territorial dimension.
Poliittisena tavoitteena se edistää koko unionin sopusointuista ja tasapainoista kehitystä sisällyttämällä alueellisen ulottuvuuden unionin politiikkoihin.
As a political objective, it seeks to promote the harmonious and balanced development of the European Union as a whole, by incorporating the territorial dimension into Community policies.
Johtaakseen todelliseen unionin tason aluesuunnitteluun yhteenkuuluvuuden alueellinen ulottuvuus edellyttää unionin tason aluejärjestelmää, joka kattaa erityisesti verkostojen sekä aineellisten ja aineettomien palvelujen hallinnan.
The territorial dimension of cohesion presupposes the organisation of space at Community level, with a view to achieving a genuine European spatial planning, particularly as regards the management of networks and services, whether material or intangible.
Käsitteen kehitys
Evolution of the concept of territorial cohesion
Euroopan yhtenäisasiakirjan myötä kävi välttämättömäksi pienentää unionin eri alueiden välisiä eroja.
The Single European Act first introduced the requirement to reduce disparities among the territories of the EU.
Perussopimusten toistuvien uudistusten yhteydessä unohdettiin kuitenkin yhteenkuuluvuuden alueellinen ulottuvuus.
However, the successive reforms of the Treaties ignored the territorial dimension of cohesion.
Vaikka Amsterdamin sopimuksessa mainittiin alueellinen yhteenkuuluvuus, sitä ei sijoitettu taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevaan lukuun vaan artiklaan, jossa käsitellään taloudellista etua koskevia palveluja; tämä selittää, miksi alueellinen yhteenkuuluvuus ei ole saanut konkreettista eikä tehokasta ilmenemismuotoa, niin toivottava kuin se olisikin.
Although the Treaty of Amsterdam mentioned territorial cohesion, it did not place it in the chapter on economic and social cohesion but in the article on services of economic interest: this is why territorial cohesion has not acquired the practical and effective dimension it needs.
Euroopan perustuslaista tehdyn sopimuksen myötä taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta tulee Euroopan unionin keskeinen tavoite (I-3 artikla).
In the Treaty establishing a Constitution for Europe, economic, social and territorial cohesion (ESTC) becomes an essential objective of the European Union.
Lisäksi taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus asetetaan III-220 artiklassa (”Edistääkseen koko unionin sopusointuista kehitystä unioni kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi.”) kaikkien unionin politiikkojen keskipisteeseen, sillä sen tarkoituksena on edistää koko unionin sopusointuista kehitystä.
Moreover, Article III-220 (“In order to promote its overall harmonious development, the Union shall develop and pursue its action leading to the strengthening of its economic, social and territorial cohesion.”) accords a central place among EU policies to ESTC, since it aims at the overall harmonious development of the Union.
Viime vuosina alueellisen yhteenkuuluvuuden käsite on vähä vähältä, joskin hyvin vaatimattomassa mittakaavassa, sisällytetty useisiin Euroopan parlamentin päätöslauselmiin
Over the past few years, the notion of territorial cohesion has been gradually taken up in various European Parliament resolutions
T4-0399/1998, annettu 2. heinäkuuta 1998, aluesuunnittelusta ja Euroopan aluekehityssuunnitelmasta; T5- 0474/2001, annettu 20. syyskuuta 2001, rakennerahastoista; T5-0060/2002, annettu 7. helmikuuta 2002, taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevasta toisesta kertomuksesta. huomion kiinnittämiseksi aluekehityksen kannalta kaikkein heikoimmin kehittyneisiin alueisiin (maaseutualueet, syrjäisimmät alueet, vuoristoalueet, saaret, pysyvästi heikommassa asemassa olevat alueet).
T4-0399/1998, 2 July 1998 on Town and country planning and the EDSP; T5-0474/2001 of 20 September 2001 on the Structural Funds; T5-0060 of 7 February 2002 on Economic and social cohesion: 2nd report. , but in a minimalist way, drawing attention to the areas which have been most neglected by regional development (rural areas, remote, mountainous or island areas or areas with permanent disadvantages).
Euroopan parlamentin viimeisimmissä päätöslauselmissa (erityisesti päätöslauselmassa taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevasta kolmannesta kertomuksesta
In Parliament’s most recent resolutions (particularly the resolution on the Third Report on Cohesion Policy
T5-0368/2004, annettu 22. huhtikuuta 2004, taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevasta kolmannesta kertomuksesta. ) alueellisen yhteenkuuluvuuden käsite on jo saanut enemmän painoa, ja siitä on tulossa koko unionin aluetta hyödyttävä todellinen aluekehityksen väline.
T5-0368/2004, 22 April 2004, Third Report on Economic and Social Cohesion. ), the concept of territorial cohesion has recovered some lost ground and is becoming a genuine tool for regional development for the whole territory of the EU.
Kohti yhteistä hanketta
Towards a common project
Euroopan komissio oli ensimmäinen, joka yritti muodollisesti määritellä käsitteen taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevassa kolmannessa kertomuksessaan: ”Alueellisen yhteenkuuluvuuden käsite on taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta laajempi siten, että siihen kuuluu enemmän ja että se vahvistaa sitä.
The first formal attempt at a definition comes from the Commission, its third report on social and economic cohesion: “The concept of territorial cohesion extends beyond the notion of economic and social cohesion by both adding to this and reinforcing it.
Politiikan sanoin: tavoitteena on tasapainoisemman kehityksen saavuttaminen vähentämällä olemassa olevia eroja, ehkäisemällä alueellista epätasapainoa ja yhtenäistämällä niitä sektorikohtaisia politiikkoja, joilla on alueellinen ulottuvuus.
In policy terms, the objective is to help achieve a more balanced development by reducing existing disparities, preventing territorial imbalances and by making both sectoral policies which have a spatial impact and regional policy more coherent.
Huolena on myös alueellisen yhdentymisen ja alueiden välisen yhteistyön edistäminen.”
The concern is also to improve territorial integration and encourage cooperation between regions.”
Lisäksi Rotterdamissa marraskuussa 2004 kokoontuneen aluesuunnittelusta vastaavien ministerien epävirallisen neuvoston päätelmissä täsmennetään, että alueellisen yhteenkuuluvuuden ansiosta on mahdollista saavuttaa tavoite unionin tasapainoisesta ja kestävästä kehityksestä aluepolitiikan alalla ja että käsitteellä on samalla sekä monialainen että monitasoinen ulottuvuus.
Next, the conclusions of the Informal Council of EU Ministers responsible for Spatial Planning, in Rotterdam in November 2004, specified that territorial cohesion makes it possible to realise the objective of balanced and sustainable development of the EU in territorial terms, and that the concept combines multi-sectorial and multi-level dimensions.
Käsitteelle onkin nyt annettava sisältö, ja se on saatava toimimaan käytännössä unionin 25 jäsenvaltion lähentämiseksi niin, että hanke aluesuunnittelun todellisesta koordinoinnista unionin tasolla voitaisiin toteuttaa.
This concept now has to be fleshed out and put into operation so that the 25 Member States can converge on one common project, seeking to achieve genuine coordination in European spatial planning.
Alueellinen yhteenkuuluvuus onkin välttämätöntä, jotta unioni voisi vastata uusiin haasteisiin, joita laajentumisen menestyksekäs toteuttaminen ja kilpailukyvyn parantaminen tuovat mukanaan.
In fact there is now an inexorable need for territorial cohesion given the new challenges to the EU, namely the success of enlargement and the increase of its global competitiveness.
Käytännön tasolla alueellinen yhteenkuuluvuus on valmis toteutettavaksi, sillä sen täytäntöönpano edellyttää yhteensovittamista, joka poliittisen sysäyksen ansiosta on mahdollista jo nyt.
From a practical point of view, territorial cohesion is ready to be put into operation, since political will has already rendered possible the coordination required for its implementation.
Kyse ei olekaan hierarkkisen ja erillisen unionin aluepolitiikan luomisesta vaan alueellisen ulottuvuuden sisällyttämisestä unionin politiikkoihin luomatta uusia hallinnollisia tai oikeudellisia vaatimuksia.
The aim is not to create a hierarchical territorial policy distinct from the EU, but to incorporate the territorial dimension into Community policies without adding further administrative or legal constraints.
Yhdenvertaiset mahdollisuudet koko unionin alueella
Equality of opportunity throughout the territory
Alueellisessa yhteenkuuluvuudessa noudatetaan kansalaisten asuinpaikasta riippumattoman yhdenvertaisuuden periaatetta eli toteutetaan toimenpiteitä, joilla turvataan unionin kaikkien alueiden yhdenvertainen kohtelu ottamalla erityisesti huomioon alueiden erilaiset maantieteelliset ja väestölliset olosuhteet.
Territorial cohesion reflects the principle of the fair treatment of citizens, wherever they live, which implies measures seeking to establish equality of treatment between the EU’s territories, taking account in particular of the diversity of their geographical and demographic situations.
Näin ollen alueellisen yhteenkuuluvuuden käsitteen on oltava voimassa koko unionissa.
Accordingly, the notion of territorial cohesion must be valid throughout the Union.
Alueelliset haasteet
Territorial challenges
Yhdentyminen ilman yhdenmukaistamista
Integration without uniformity
Euroopan unionin suhteellisen pienelle alueelle on luonteenomaista maantieteellinen ja kulttuurinen monimuotoisuus.
The territory of the EU is characterised by a wide geographical and cultural diversity in a small space.
Tässä suhteessa unioni poikkeaa maailman muista suurista talousalueista, kuten Yhdysvalloista, Japanista tai Mercosur-maista.
This distinguishes it from other large economic areas of the world such as the USA, Japan and Mercosur.
Monimuotoisuutta, joka saattaa olla yksi unionin keskeisistä kasvutekijöistä, on suojeltava vietäessä Euroopan yhdentymistä yhä pidemmälle.
This diversity, which has the potential to be one of the EU’s main growth factors, must be preserved as European integration progresses.
Politiikoilla, joilla vaikutetaan unionin maankäytölliseen ja kaupunkirakenteeseen, on edistettävä unionin alueellista jatkuvuutta pyrkimättä kuitenkaan yhdenmukaistamaan paikallisia ja alueellisia identiteettejä, jotka osaltaan parantavat kaikkien kansalaisten elämänlaatua.
Accordingly, the policies which affect the spatial and urban structure of the EU must promote the territorial continuity of the union without imposing uniformity on local and regional identities, since these contribute to enriching the quality of life for everyone.
Yhä merkittävämmäksi käyvä unionin alue ei mitätöi kansallisia, alueellisia tai paikallisia alueita, pikemminkin päinvastoin, sillä unionin tason aluesuunnittelun tavoitteena on vaalia ja kehittää kutakin erityispiirrettä kasvun lähteenä.
The emerging European territory does not do away with national, regional or local territories, far from it, since the aim of spatial planning at European level is to take each specific characteristic and optimise it as a source of growth.
Alueellisessa yhteenkuuluvuudessa ei näin ollen olekaan kyse pelkästä rajat ylittävästä kehittämisestä, vaan käsite pitää sisällään laajemman ajatuksen unionin alueen tasapuolisesta palvelemisesta .
Thus, in place of the reductionist notion of development restricted to the cross-border dimension, territorial cohesion implies the overarching idea of fair and equal treatment for the whole territory.
Moninapainen kehitys
Multicentric development
Tällä hetkellä on ainoastaan yksi suuri maantieteellinen alue, jossa on meneillään maailmanlaajuisesti merkittävä taloudellinen yhdentyminen: Lontooseen, Pariisiin, Milanoon, Müncheniin ja Hampuriin rajoittuva Euroopan unionin keskiö.
There is at present only one large geographical area which is economically integrated and of world importance: the heart of the EU defined by the metropolises of London, Paris, Milan, Munich and Hamburg.
Unionin laajentuessa itään yhteenkuuluvuuden haaste sai uudet mittasuhteet, sillä laajentumisen myötä unionin sisäiset erot kasvoivat enemmän kuin koskaan ennen.
With eastward enlargement, the challenge of cohesion takes on a new dimension, since the EU has never been faced with such a sudden worsening of regional disparities.
Jos alueellisessa kehittämisessä keskitytään vain yhden ainoan maailmanlaajuisesti merkittävän dynaamisen alueen yhdentämiseen, ei edistetä unionin keskiön ja yhä laajentuvien reuna-alueiden välisten erojen pienentämistä.
If spatial development continues to be concentrated on a single dynamic integration area of world importance, this will not encourage the reduction of disparities between the centre and the continually expanding fringes.