natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Muita yleisiä termejä ovat patologinen, pakonomainen, häiriönomainen, liiallinen ja addiktiivinen pelaaminen.
Other commonly used terms include pathological, compulsive, disordered, excessive and addictive gambling.
Peliriippuvuuden kehittymisen riskiä pahentaa yleensä pelimahdollisuuksien jatkuva tarjonta, voittojen toteutumistiheys, pelien kiehtova tai houkutteleva luonne, mahdollisuus pelata suurilla summilla, mahdollisuus saada luottoa pelaamista varten, pelien sijoittaminen paikkoihin, joissa voidaan pelata mielijohteen vuoksi ja se, ettei pelaamisen riskeistä tiedoteta tiedotuskampanjoiden avulla
The risk of an addiction to gambling is generally aggravated by the permanent availability of the opportunity to play, the frequency of wins, the enticing or attractive nature of games, the possibility of staking large sums, the availability of credit in order to play, the location of games at places where people can play on an impulse, and the fact that there is no information campaign regarding the risks of gaming.
Online-rahapeleissä yhdistyy useita ongelmapelaamisen riskitekijöitä.
Online gambling combines several of such risk factors related to problem gambling.
Online-operaattorit pystyvät esimerkiksi tarjoamaan monenlaisia pelejä (vedonlyönti, ruletti, pokeri, peliautomaatit jne.) ja tarjoamaan säännöllisesti uusia pelejä, käyttämään uusia markkinointi- ja kohdennustekniikoita, hyödyntämään uusinta tutkimustietoa kuluttajien käyttäytymisestä (ja kulutuksesta), jolloin kuluttaja "liimautuu" näyttöön.
For instance, online operators are able to offer a wide variety of games (betting, roulette, poker, slot machines, etc) and to introduce new games regularly, using new marketing and targeting techniques, involving the latest data research technology on the customers’ (spending) behaviour, keeping the consumer ‘glued’ to the screen.
Huolestuttavaa on vuorovaikutteisen television, matkapuhelimien ja internet-sivustojen lisääntyvästä sekoittuminen, jonka tuloksena tarjotaan etä- tai online-pelejä ja tehdään rahapelien pelaamisesta helppoa ja sosiaalisesti hyväksyttävää, mikä koskee erityisesti nuoria.
A worrying aspect is the increasing cross-over between multimedia services, such as television, phone- and SMS-services and internet sites, in offering remote or online games, making it easy and socially acceptable to participate in those games, especially for younger people.
Katsomme, että mietinnössä heikennetään eräitä yhtenäismarkkinoiden periaatteita, että online-rahapelimarkkinoiden eräitä keskeisiä näkökohtia ei ehkä ymmärretä ja että mietinnössä ei riittävällä tavalla ilmennetä kaikkien jäsenvaltioiden tilannetta.
We consider that the report undermines some of the principles of the Single Market, that key aspects of the online gambling market may be misunderstood and that the report does not adequately reflect the situation in all Member States.
Eräissä jäsenvaltioissa hyvin toimivat ja hyvin säännellyt markkinat antavat kuluttajille mahdollisuuden pelata online-ympäristössä turvallisesti.
Well functioning and well regulated markets already exist in certain Member States that allow consumers to play in a safe and secure online environment.
Hyväksymme, että Internetin tulo muodostaa pitkäaikaisia haasteita kuluttajien suojelulle, mutta niitä voidaan säännellä ilman kieltoja; panee merkille vastuullisten eurooppalaisten operaattoreiden jo tekemän työn standardien parantamiseksi ja kuluttajien turvallisuuden varmistamiseksi.
We accept that the advent of the Internet poses consumer protection challenges in the long term but these can be effectively regulated, without prohibition; notes the work already done by responsible European operators to improve standards and ensure consumer safety.
Haluaisimme korostaa jo eräiden tuomioistuinten aikaansaamia edistysaskeleita sääntelyjärjestelmien kehittämiseksi ja avoimempien, mutta silti tehokkaasti säänneltyjen markkinoiden tarjoamia hyötyjä; panee myös merkille online-palvelujen tarjoamisen estämiseksi ehdotettujen menetelmien käytännölliset ja oikeudelliset rajoitukset.
We would like to emphasise the advances already made by some jurisdictions in developing regulatory regimes and the potential benefits of more open yet effectively regulated markets; notes also the practical and legal limitations of proposed methods to block online service provision.
tuotantoketjujen alihankintayritysten sosiaalisesta vastuusta
on the social responsibility of subcontracting undertakings in production chains
– ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 31 artiklan 1 kohdan,
– having regard to Article 31(1) of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
– ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 39, 49, 50 ja 137 artiklan,
– having regard to Articles 39, 49, 50 and 137 of the EC Treaty,
– ottaa huomioon eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä 22 päivänä syyskuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/45/EY
– having regard to Council Directive 94/45/EC of 22 September 1994 on the establishment of a European Works Council or a procedure in Community-scale undertakings and Community-scale groups of undertakings for the purposes of informing and consulting employees
– ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä ( KOM(2007)0249 ),
– having regard to the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council providing for sanctions against employers of illegally staying third-country nationals ( COM(2007)0249 ),
– ottaa huomioon 26. lokakuuta antamansa päätöslauselman työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetun direktiivin 96/71/EY
– having regard to its resolution of 26 October 2006 on the application of Directive 96/71/EC on the posting of workers
– ottaa huomioon monikansallisia yrityksiä koskevat OECD:n suuntaviivat,
– having regard to the OECD's Guidelines for multinational enterprises,
– ottaa huomioon ILO:n hyväksymän monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa koskevan kolmikantaisen periaatejulistuksen,
– having regard to the ILO's tripartite declaration of principles concerning multinational enterprises and social policy,
– ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman Yritysten yhteiskuntavastuu: uusi kumppanuus
– having regard to its resolution of 13 March 2007 on corporate social responsibility: a new partnership
– ottaa huomioon 9. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman pimeän työn torjumisen tehostamisesta
– having regard to its resolution of 9 October 2008 on stepping up the fight against undeclared work
Hyväksytyt tekstit P6_TA(2008)0466 . ,
Texts adopted, P6_TA(2008)0466 . ,
– ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman vihreästä kirjasta "Työlainsäädännön uudistaminen 2000-luvun haasteita vastaavaksi"
– having regard to its resolution of 11 July 2007 on the Green Paper "Modernising labour law to meet the challenges of the 21st century"
– ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion asiassa C-60/03 Wolff & Müller
– having regard to the judgment of the Court of Justice of the European Communities in Case C-60/03 Wolff & Müller
Asia C-60/03 Wolf & Müller. ,
Case C-60/03 Wolff & Müller [2004] ECR I-9553. ,
– ottaa huomioon Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön teettämän tutkimuksen "Liability in subcontracting processes in the European construction sector",
– having regard to the study "Liability in subcontracting processes in the European construction sector" conducted by the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions,
– ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön ( A6‑0065/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs ( A6‑0065/2009 ),
A. katsoo, että alihankintaa voidaan pitää olennaisena osana taloudellista toimintaa,
A. whereas subcontracting can be regarded as an integral part of economic activity,
B. ottaa huomioon, että taloudellisella toiminnalla on viimeisten 25 vuoden aikana ollut merkittävä osuus työllisyyden lisäämisessä useimmissa Euroopan unionin talouksissa ja että tämä kehitys on hyödyttänyt suuria ja pieniä yrityksiä sekä edistänyt yrittäjyyttä,
B. whereas the unprecedented rate of economic activity over the last quarter of a century has played a major role in raising employment levels across most economies of the European Union and whereas this development has benefited large and small companies and has also encouraged entrepreneurship,
C. katsoo, että globalisaatio ja sen myötä lisääntynyt kilpailu tuovat muutoksia yritysten sisäiseen organisointiin, muun muassa siten, että muut kuin strategiset toiminnot ulkoistetaan, luodaan verkostoja ja turvaudutaan suuremmassa määrin alihankintaan,
C. whereas globalisation and its corollary of increased competition are bringing about changes in the ways companies organise themselves, including the outsourcing of non-strategic activities, the creation of networks and increased recourse to subcontracting,
D. katsoo tästä seuraavan, että kytkennät emoyhtiöiden ja niiden tytäryhtiöiden välillä sekä pääurakoitsijien ja niiden alihankkijoiden välillä vaikeuttavat entisestäänkin selkeän kuvan saamista tuotantoketjun eri rakenteista, toiminnoista ja politiikoista sekä sen eri toimijoiden velvollisuuksista ja vastuista,
D. whereas, as a result, the complexity of the links between parent companies and their subsidiaries and between main contractors and their subcontractors makes it more difficult to clearly perceive the diverse structures, operations and policies as well as the responsibilities or liability of the various actors in the production chain,
E. ottaa huomioon, että näillä muutoksilla on ollut kauaskantoisia seurauksia työmarkkinaosapuolten suhteille ja että toisinaan on vaikea määritellä selkeästi, mitä lakia sovelletaan tuotantoketjun eri toimijoiden välisiin suhteisiin, ja sen johdosta työn hinnoittelua ja työnjakoa ei enää säännellä teollisuusalan sääntelykehyksen avulla,
E. whereas these changes have had far-reaching consequences for labour relations and sometimes make it difficult to clearly determine the branch of law applying to the relationships between the various elements of a production chain, and as a consequence the pricing and allocation of labour is no longer governed by the industry’s regulatory framework,
F. ottaa huomioon, että useiden teollisuusalojen tuotantoprosessi on nykyisin hajanainen, pidennetty ja levennetty tuotantoketju, jonka muodostavat (horisontaalinen ja vertikaalinen) logistinen ketju sekä taloudellinen ja tuotannollinen arvoketju, jossa on yksittäisiä erikoistumis- tai tehtäväalueita, jotka usein on "ulkoistettu" pienille yrityksille tai itsenäisesti toimiville työntekijöille, ja että vaikutus yrityksen kirjanpitoon näkyy suorien työvoimakustannusten korvaamisena laskuihin ja "kaupallisiin palvelusopimuksiin" perustuvilla alihankinta-, palvelu- tai tavarantoimittajakustannuksilla,
F. whereas the production process in several industries nowadays takes the form of a fragmented chain of production that has lengthened and broadened, a chain constituting a logistical chain (both horizontal and vertical), as well as a value-chain of an economic and productive nature with single specialities or tasks often ‘externalised’ to small firms or self-employed workers, and whereas the effect in company accounts is a substitution of direct labour costs by subcontracting, services or supplier costs based on invoices and ‘commercial contracts for services’,
G. toteaa, että alihankkijoita kilpailutetaan usein toisiaan vastaan ja että siksi sekä toimeksiantajan että alihankkijoiden työntekijöitä painostetaan, kun on kyse heidän työehdoistaan,
G. whereas subcontractors are often played off against each other and whereas, therefore, the employees of both the issuer of the invitation to tender and of the subcontractors come under pressure as regards their working conditions,
H. toteaa, että Euroopan parlamentti on aikaisemmin kiinnittänyt huomiota näennäisesti itsenäisiin ammatinharjoittajiin liittyviin ongelmiin ja että näitä ongelmia liittyy myös alihankkijoihin,
H. whereas the European Parliament has previously highlighted problems associated with the falsely self-employed and whereas this problem is also in evidence in the case of subcontractors,
I. ottaa huomioon, että alihankinta ja ulkoistaminen oikeudellisesti itsenäisille yrityksille ei johda riippumattomuuteen, ja yritykset arvoketjun alemmalla tasolla, korkean teknologian alan tai muuta pitkälle kehittynyttä toimintaa harjoittavia alihankkijoita lukuun ottamatta, eivät useinkaan kykene toimimaan tasaveroisessa asemassa pääasiallisen sopimusosapuolen kanssa,
I. whereas subcontracting and outsourcing to legally independent firms does not lead to independence, and companies at a lower level in the value chain, with the exception of specialised subcontractors with high-tech or other sophisticated activity, are often not in a position to act on an equal footing with main contractors,
J. katsoo, että vaikka alihankinnassa on monia myönteisiä puolia ja sen avulla on ollut mahdollista lisätä tuotantokapasiteettia, se on myös aiheuttanut tiettyä taloudellista ja sosiaalista epätasapainoa työntekijöiden keskuudessa ja voi johtaa työehtojen jyrkkään huonontumiseen, mikä on huolestuttavaa,
J. whereas, although subcontracting has many positive aspects and has allowed for increased production capacity, it is also generating some economic and social imbalances among workers and might foster a race to the bottom in working conditions, which is a matter of concern,
K. katsoo, että alihankinta voidaan toteuttaa pelkästään välittäjien, työvoimanvuokrausyritysten tai tilapäistyövoimaa välittävien yritysten välityksellä, jotka toimivat joskus niin sanottuina postilaatikkoyrityksinä, ja että toimeksi annetaan usein vain yksi yksittäinen tehtävä tai että työntekijöitä palkataan vain tätä tehtävää varten; katsoo, että tämä kuvastaa rakennusalan ja muiden sellaisten alojen nopeasti muuttuvaa luonnetta, joilla työntekijöiden asema on usein epävarma;
K. whereas subcontracting may also be carried out by pure intermediaries, manpower firms or temporary work agencies, for example, which sometimes operate as so-called letterbox companies, and whereas in many cases only a single contract is awarded or workers are hired only for that specific purpose; whereas this highlights the rapidly changing nature of the construction industry and other sectors in which employment relationships are often precarious,
L. katsoo, että rajat ylittävissä yhteyksissä epävarmoihin työsuhteisiin liittyvät ongelmat pahenevat esimeriksi silloin kun työntekijät lähetetään kolmanteen jäsenvaltioon,
L. whereas, in a cross-border context, the problems linked to this precarious position are compounded when, for example, workers are posted to a third Member State,
M. ottaa huomioon, että rakennusalan työsuhteet on määritelty uudelleen ja että samalla ”pääasiallisen sopimuspuolen” suoraa yhteiskunnallista vastuuta on alennettu, kun työ on ulkoistettu alihankkijoita ja työvoimanvuokraustoimistoja käyttämällä ja tekemällä siten halvasta ja usein ammattitaidottomasta työvoimasta olennainen osa alemman tason alihankintaa;
M. whereas employment relations in the construction sector have been redefined and, at the same time, have reduced the direct social responsibility of the ‘principal contractor’, as labour has been externalised by the use of subcontractors and employment agencies, making the supply of cheap, often unskilled labour an integral part of lower level subcontracting,
N. katsoo, että eräät alat, varsinkin rakennusala, ovat olleet erityisen alttiita väärinkäytöksille niiden usein mutkikkaissa alihankintaketjuissa;
N. whereas some sectors, in particular construction, have been especially vulnerable to abuses in their often complicated subcontracting chains,
1. kehottaa viranomaisia ja kaikkia alan toimijoita tekemään parhaansa työntekijöiden tietoisuuden lisäämiseksi oikeuksistaan, jotka perustuvat moniin oikeusvälineisiin (työlainsäädäntö, työehtosopimukset, käytännesäännöt), joilla säännellään heidän työsuhdettaan ja työolojaan yrityksissä, joissa he työskentelevät, sekä alihankintaketjujen sopimussuhteita,
Calls on public authorities and all stakeholders to do their utmost to increase the level of awareness among workers of their rights under the various instruments (labour law, collective agreements, codes of conduct) that regulate their employment relationship and working conditions in the undertakings for which they work and the contractual relationships in subcontracting chains;
4. korostaa alihankintayritysten merkitystä uusia teknologioita käyttävissä tuotantoketjuissa sekä tuotannon että työpaikkojen laadun parantamiseksi;
Stresses the importance of subcontracting undertakings in production chains using new technologies in order to improve the quality of both production and jobs;
8. panee merkille komission ehdotuksen direktiiviksi maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä, jossa komissio ehdottaa yhteisvastuun sisällyttämistä yhteisön lainsäädäntöön; pitää myönteisenä, että komissio näin antaa esimerkin siitä, että yhteinen solidaarinen vastuu eurooppalaisena säännöksenä on sovelias väline varmistaa, että kaikki alihankkijat kantavat vastuunsa, kun on kyse työntekijöiden oikeuksista;
Takes note of the Commission's proposal for a directive providing for sanctions against employers of illegally staying third-country nationals, in which the Commission proposes the introduction of the concept of joint and several liability into Community legislation; welcomes the fact that in so doing the Commission has shown that joint and several liability as a European rule is a suitable instrument to guarantee that all subcontractors assume their corporate responsibility in respect of employees' rights;
11. korostaa, että vastuun kapea-alaisuus, esimerkiksi sen rajoittaminen koskemaan ketjun vain yhtä toimijaa, on mainittu Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön tutkimuksessa erääksi syyksi järjestelyjen tehottomuudelle;
Stresses that the fact of a narrow scope of liability, such as a limitation to only one element of the chain, is mentioned in the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions' study as one reason for arrangements being ineffective;
14. toistaa viestinsä kehottamalla komissiota laatimaan selkeän yhteisön säädöksen Euroopan laajuisesta yhteisvastuujärjestelmän käyttöönotosta, jossa kunnioitetaan jäsenvaltioiden erilaisia oikeusjärjestelmiä sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta;
Reiterates its message by calling on the Commission to establish a clear-cut Community legal instrument introducing joint and several liability at European level, while respecting the different legal systems in place in the Member States and the principles of subsidiarity and proportionality;
17. katsoo, että kyseisessä säädöksessä vastuun alan olisi katettava ainakin palkat, sosiaaliturvamaksut, verot ja työtapaturmiin liittyvät korvaukset;
Believes that the scope of liability in such an instrument should cover at least wages, social security contributions, taxes and damages in relation to work-related accidents;
24. ehdottaa, että varmistetaan tuotantoketjujen alihankintayritysten työntekijöille mahdollisuus sovittaa perhe-elämä työelämään ja että äitiys- ja vanhempainlomaa koskevat direktiivit pannaan tehokkaasti täytäntöön;
Proposes that the possibility of reconciling family life with work be safeguarded in law at national level for workers in subcontracting undertakings in production chains and that the directives on maternity and parental leave be effectively implemented;
26. korostaa, että alihankinnan mahdollisia kielteisiä vaikutuksia voidaan vastustaa paremmin kehittämällä tehokkaampaa yhteiskunnallista vuoropuhelua työantajajärjestöjen ja ammattiliittojen välillä;
Stresses that more effective measures can be taken to counter the potential negative social consequences of subcontracting by improving enhanced social dialogue between employers’ organisations and trade unions;
Alihankinta on viimeisinä vuosikymmeninä kukoistanut Euroopan unionissa paitsi rakennusalalla myös muilla talouden aloilla, kuten siivous-, liikenne-, matkailu ja laivanrakennusalalla, vain muutamia mainitaksemme.
Subcontracting has experienced a boom in the European Union during the past decades, not just in the construction sector but also in other economic sectors such as the cleaning industry, transport, tourism and the shipyard industry, to name only a few.
Alihankinta on usein mahdollisuus yritykselle käyttää erikoistyövoimaa joustavalla tavalla, ja se on ollut taloudellisen kasvun taustatekijä ja edistänyt siten uusien työpaikkojen luomista.
Subcontracting is often a possibility for a company to use specialised workforce in a flexible way and has been a factor behind increasing economic activity, thus creating more jobs.
Vaikka alihankinta on lisääntynyt, on tullut esiin kysymyksiä alihankinnan vaikutuksista työoloihin, tarkemmin sanottuna alihankintayritysten työnantajia ja työntekijöitä koskevista oikeudellisista vaikutuksista, alihankinnan vaikutuksesta työntekijöiden oikeuksiin, ”sosiaalisen polkumyynnin” kasvaneesta riskistä sekä verotukseen ja sosiaaliturvaan liittyvien vastuiden kiertämisen mahdollisuudesta.
While subcontracting has been on the increase, questions have been raised over the impact of subcontracting on employment conditions, more specifically in terms of the legal implications of subcontracting for employers and workers, its impact on employee rights, the increased potential for 'social dumping' and a potential avoidance of fiscal and social security responsibilities.
Pitkät alihankintaketjut erityisesti rakennusalalla ovat olleet alttiita väärinkäytöksille.
Long subcontracting chains in the construction sector in particular have been vulnerable to abuse.
On esiintynyt sellaisia rajat ylittäviä tapauksia, että jäsenvaltioon A sijoittautunut työnantaja lähettää työntekijöitä jäsenvaltiosta B työhön jäsenvaltioon C.
Transnational circumstances include even scenarios where an employer established in Member State A posts workers from Member State B to work in Member State C.
Rajatylittävissä yhteyksissä epävarmaan työsuhteeseen liittyvät ongelmat korostuvat silloin kun työntekijöitä lähetetään kolmanteen jäsenvaltioon.
In a cross-border context the problems linked to the precarious position are just emphasized when the posting of workers takes place in a third Member State.
Äskettäinen käytännön esimerkki tällaisesta tapauksesta oli kun kyproslainen yritys lähetti puolalaisia työntekijöitä ydinvoimalan rakentamiseen Suomeen.
A recent practical example in this regard is that of a Cypriot company posting Polish workers to a nuclear power plant construction site in Finland.
Yritys oli alun perin irlantilainen, mutta se oli rekisteröity Kyprokseen.
The company was originally Irish but was registered in Cyprus.
On selvää, että tämänkaltaisissa mutkikkaissa rajatylittävissä tapauksissa palkkasaatavia koskevien vaatimusten esittäminen on haasteellista.
It is clear that in complex cross-border cases like these the reinforcement of outstanding wage claims faces challenges.
Kahdeksan jäsenvaltiota (Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Ranska, Saksa ja Suomi) on vastannut alihankkijoiden työnantajavelvoitteita koskeviin ongelmiin perustamalla kansallisia vastuujärjestelmiä.
Eight Member States (Austria, Belgium, Finland, France, Germany, Italy, the Netherlands and Spain) have responded to the problems in the duties of the subcontractors as employers by establishing national liability schemes.