natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Osastrategia 11: Kestävän metsänhoidon tukeminen tiedotus- ja viestintästrategioilla
Strategy element 11: Promoting sustainable forest management by means of information and communication strategies
AC. ottaa huomioon, että tähänastisessa EU:n metsästrategiassa on hyödynnetty aivan liian vähän Euroopan unionin mahdollisuuksia tukea kestävää metsänhoitoa tiedotus- ja viestintästrategioiden avulla,
AD. whereas hitherto the EU's forestry strategy has taken far too little advantage of the European Union's potential for supporting sustainable forest management by means of information and communication strategies,
4. suhtautuu myönteisesti siihen, että jäsenvaltiot ja komissio ovat saaneet Euroopan metsien suojelun ministerikokouksessa käydyssä dynaamisessa vuoropuhelussa aikaan yhteisen näkemyksen kestävästä metsänhoidosta, ja kehottaa ottamaan kyseisen seikan paremmin huomioon poliittisessa päätöksentekoprosessissa;
Welcomes the fact that, thanks to a dynamic dialogue within the framework of the Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe (MCPFE), the Member States and the Commission have arrived at a common vision of sustainable forest management, and proposes that this should be taken into account more fully in the political decision-making process;
10. ehdottaa, että pysyvää metsäkomiteaa vahvistetaan laajentamalla ja konkretisoimalla sen toimivaltaa toimintasuunnitelmien laatimisen ja arvioinnin sekä kansallisten metsäohjelmien arvioinnin alalla;
Proposes that the Standing Forestry Committee be strengthened by extending its remit and giving it a practical dimension, for instance in the context of the establishment and evaluation of the action plans and the evaluation of the national forestry programmes;
EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80. mukaisesti olisi luotava tehokkaita valvontajärjestelmiä jäsenvaltioissa toimeenpantaville Euroopan unionin yhteisrahoittamille metsänhoitotoimenpiteille ja että tässä yhteydessä olisi sovellettava tilintarkastustuomioistuimen suosituksia metsästrategian täytäntöönpanosta;
Considers, furthermore, that effective monitoring systems should be established for forestry measures to be implemented by Member States with cofinancing from the European Union pursuant to Council Regulation (EC) No 1257/1999 of 17 May 1999 on support for rural development, in which connection the recommendations of the Court of Auditors concerning the implementation of the Forestry Strategy should be acted upon;
15. katsoo, että vuoristoalueilla on pyrittävä hoitometsien erottamisen edistämiseen ja – yleisesti ottaen jo turvallisuussyistä – tienkäyttövelvollisuuden käyttöönottoon, koska hoitometsien puutteellinen erottaminen ja kohtuuton metsässä liikkuminen aiheuttavat merkittäviä eroosiovahinkoja;
Considers that in mountain areas endeavours should be made to encourage the separation between forests and grazing land and to introduce the requirement to use paths (not least for safety reasons in general), because a lack of separation between forests and grazing land and too much pedestrian traffic causes substantial erosion damage;
28. katsoo, että tuen myöntäminen erityisesti ympäristöä säilyttävien toimenpiteiden ja maaseudun edistämiseksi ei saa olla riippuvaista kyseisten metsien omistusmuodosta ja että kaikkia metsiä on kohdeltava samalla tavalla;
Considers that the provision of support, particularly to promote environmental conservation measures and rural areas, should not be made dependent on the form of ownership of the forests concerned, and that all forests should be treated equally;
29. kehottaa parantamaan metsiin liittyvän tutkimus- ja kehitystyön sekä metsien monitoimisuuden tukemista erityisesti luonnon monimuotoisuutta koskevan kestävän kehityksen kannalta sisällyttämällä metsäalan keskeiset tutkimusprojektit Euroopan unionin seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan tai jäsenvaltioiden toteuttamiin vastaaviin ohjelmiin sekä tukemalla jo käynnistynyttä metsä–puu–paperi-teknologiaohjelmaa;
Calls for an increase in promotion of forest-related research and development work and that related to its multifunctional role, particularly with regard to the sustainable development of biodiversity, by including key forestry research projects in the 7th EU Framework Programme of Research or in the corresponding programmes in the Member States, and by supporting the forests/wood/paper technology platform which has already been launched;
31. korostaa, että metsänomistajien tukeminen koulutuksen, valmiuksien kehittämisen, tiedotustoiminnan ja neuvontapalvelujen muodossa on metsien kestävän käytön edellytys maaseudun kehittämisen yhteydessä;
Underlines that the support of forest owners in terms of education, capacity building, information activity and advisory services will be a prerequisite for the sustainable use of forests in the context of rural development;
Komissio antoi neuvostolle ja Euroopan parlamentille 10. maaliskuuta 2005 tiedonannon EU:n metsästrategian toteuttamisesta kaudella 1999–2004.
On 10 March 2005 the Commission submitted to the Council and the European Parliament a communication on the implementation of the EU Forestry Strategy between 1999 and 2004, which it did in response to the Council's request
Komissio noudatti näin neuvoston 15. joulukuuta 1998 esittämää kehotusta
Council Resolution of 15 December 1998, OJ C 56, 26.2.1999, p.
Euroopan unionin metsästrategiasta 15.12.1998 annettu neuvoston päätöslauselma, EYVL C 56, 26.2.1999, s. 1. .
1. of 15 December 1998.
Komissio ehdottaa tiedonannossaan kestävää metsänhoitoa koskevan EU:n toimintasuunnitelman laatimista.
In the communication the Commission proposes drawing up an EU Action Plan for Sustainable Forest Management.
Euroopan parlamentti pyrkii tukemaan tällä valiokunta-aloitteisella mietinnöllä vuonna 1997 aloittamansa prosessin jatkamista ja syventämistä.
By means of this own-initiative report, the European Parliament seeks to support a continuation and intensification of the process whose initiation it prompted in 1997.
Euroopan unioni on asettanut itselleen kunnianhimoisia tavoitteita vuosituhannen vaihteesta lähtien.
Since the turn of the millennium, the European Union has adopted ambitious goals.
Göteborgin ja Lissabonin huippukokouksissa yhteisö asetti kansantalouden kehitystä koskevat tavoitteensa erittäin korkealle.
At the Göteborg and Lisbon summits, the Community set the bar for the development of its economies very high.
Kuinka Euroopan metsät, metsiin vahvasti sidoksissa olevat ihmiset ja metsäteollisuus voivat edistää kilpailukykyä, dynaamiseen tietoon perustuvaa yhteiskuntaa ja kestävää kehitystä?
What contribution can Europe's forests, the people whose lives or livelihoods are bound up with them, and the forest-based industry make to competitiveness, a dynamic knowledge-based society and sustainable development?
Mitä hyötyä on siitä, että Euroopan komissio julkaisee vielä yhden strategian ja laatii vielä yhden toimintasuunnitelman?
What point is there in the Commission's launching yet another strategy and drawing up yet another action plan?
Konkreettisten metsänsuojelutoimenpiteiden lisäksi on toki olemassa runsaasti ”metsään liittyviä toimenpiteitä” eli sellaisia, jotka suunniteltiin kuluneiden vuosikymmenten aikana mitä erilaisimmissa yhteisön politiikoissa ja jotka koskevat metsää ja metsänomistajia.
However, besides specific measures to protect forests, there are numerous measures which are relevant to forests, i.e. which have been devised as part of a wide range of different EU policies over the decades and which have an impact on forests and their owners.
Yhteisen maatalouspolitiikan tyyppistä yhteistä metsäpolitiikkaa ei ole koskaan ollut eikä sitä pitäisi myöskään tulla.
There is no common forestry policy comparable to the common agricultural policy, nor is there ever intended to be.
Mihin tarvitaan EU:n metsästrategiaa tai kestävää metsänhoitoa koskevaa EU:n toimintasuunnitelmaa?
So what purpose is served by an EU Forestry Strategy or an EU Action Plan for Sustainable Forest Management?
Vastauksena näihin oikeutettuihin kysymyksiin esitellään seuraavaksi mahdollisimman lyhyesti metsäalan alueellinen, ekologinen, taloudellinen ja työllisyyspoliittinen merkitys.
In order to answer these justified questions, the regional, ecological, economic and employment-policy significance of the forest-based sector will be briefly outlined below.
Poliittisia aloitteita on varsinkin Euroopan unionissa helpompi ymmärtää niiden historiallista taustaa vasten.
In many cases, political initiatives - particularly in the European Union - can only be understood in the light of their historical context.
Toisessa kappaleessa pyritäänkin kuvailemaan Euroopan unionin metsäpolitiikan tärkeimpiä virstanpylväitä.
With this in mind, the second section will try to give an account of the principal stages in the development of forestry policy in the European Union.
Kolmannessa kappaleessa esitellään EU:n metsästrategian osatekijöiden mahdollinen jaottelu, ja se muodostaakin perustan tämän mietinnön johtopäätöksille.
The third section will propose a possible classification of elements from the EU Forestry Strategy; this classification also provides the structure for the resolution in this report.
Metsäalan merkitys Euroopan unionissa
The significance of forestry in the EU
Toisin kuin joillakin maailman trooppisista alueista, Euroopan metsien pinta-ala kasvaa noin 450 000 hehtaarilla vuodessa.
Unlike what is happening in many tropical regions of the world, Europe's forests are actually expanding, by 450 000 ha per annum.
Euroopan unionin metsille on ominaista laaja ekologinen monimuotoisuus.
The European Union's forests are ecologically very diverse.
Euroopan unionissa kestävää metsänhoitoa on harjoitettu jo pitkään, sillä vuonna 1987 Brundtlandin raportista yleiseen poliittiseen keskusteluun tuotu kestävyyden käsite on lähtöisin EU:n metsänhoidoista.
Europe has a long tradition of sustainable forest management; the concept of sustainability, which entered the general political vocabulary as a result of the Brundtland Report published in 1987, has its origins in European forest management.
Metsätaloudella on huomattava myönteinen vaikutus biologisen monimuotoisuuden suojelussa Euroopassa.
Forestry makes a substantial contribution to the protection of biodiversity in Europe.
Noin 60 prosenttia EU:n alueella sijaitsevista metsistä on arviolta 15 miljoonan yksityisen omistajan hallussa.
Some 60% of the EU's forests are the property of around 15 million private owners.
Heidän omistamansa metsät ovat keskimäärin 13 hehtaarin laajuisia, mutta suurin osa yksityisessä omistuksessa olevista metsistä on alle 3 hehtaarin kokoisia.
On average, each of them has 13 hectares, but in fact most privately owned woods are smaller than 3 hectares.
EU:n viimeisimmän laajentumisen jälkeen valtionmetsien osuus on kasvanut huomattavasti.
As a result of the latest enlargement of the EU, a significantly larger proportion of the total area of woodland is now state-owned.
Metsän, puun ja paperin (metsäala) muodostama jalostusarvoketju työllistää noin 3,5 miljoonaa ihmistä, mikä vastaa 4,3 prosenttia alkutuotannon työntekijöistä ja 3,7 prosenttia teollisuusalan työntekijöistä.
The whole forest/wood/paper production chain (the forest-based sector) employs around 3.5 million people - 4.3% of all employees in the primary sector and 3.7% of those in the secondary sector.
Metsäala edistää siis merkittävästi sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja elämänlaadun parantamista erityisesti maaseudulla.
It thus makes a vital contribution to social cohesion and improving the quality of life, particularly in rural areas.
Historiallinen tausta
Historical background
Oikeudelliset perustat
Legal bases
Vuonna 1957 perustetun Euroopan talousyhteisön (ETY) perustamisen jälkeen käytiin kiihkeitä keskusteluja puutavaran mahdollisesta sisällyttämisestä Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen liitteen II luetteloon.
After the foundation of the European Economic Community (EEC) in 1957, the possible inclusion of wood in the so-called 'Annex II list' appended to the EEC Treaty was very intensively debated.
Metsäalan senaikainen (ja nykyinen) varautunut suhtautuminen viranomaisten toimenpiteisiin ei tehnyt puutavarasta markkinajärjestelyn piiriin kuuluvaa tuotetta.
Then as now, forestry operators had strong reservations about public intervention, as a result of which wood was not included as a product subject to common organisation of the market.
Yhteisellä metsäpolitiikalla ei vielä nykyäänkään ole alkuperäistä oikeusperustaa.
To this day, there is no original legal basis for a common forestry policy.
Kaikki EU:n vuoden 1958 jälkeen metsäalalla toteuttamat toimenpiteet perustuvat siksi maatalous-, ympäristö-, alue- tai kauppapolitiikan oikeusperustoihin.
All measures which have been implemented by the EU in the European forestry sector since 1958 have therefore taken their legal basis from the fields of agricultural, environmental, regional or trade policy.
EU:n metsäpolitiikan virstanpylväät
The stages of European policy on forests
Suunnitelmaton alku (1964–1985)
Unsystematic beginnings (1964-1985)
Yhteisö toteutti vuosina 1964–1978 useita toimenpiteitä metsäalan kehittämiseksi.
In the period from 1964 to 1978, the Community adopted a series of measures to develop forestry.
Jäsenvaltioiden metsäpolitiikan koordinointia koskevassa komission tiedonannossa vuodelta 1964 ehdotettiin yhteisen metsäpolitiikan laatimista.
The Commission communication of 1964 on the coordination of countries' forestry policy proposed that a common forestry policy should be formulated.
Kyseisessä asiakirjassa komissio teki ensimmäistä kertaa eron yhteisen ja koordinoidun metsäpolitiikan välille.
It was there that the Commission first drew a distinction between a common and a coordinated forestry policy.
Euroopan komissio teki vuonna 1974 ehdotuksen metsätaloutta koskevaksi direktiiviksi, jossa olisi säädetty pysyvän metsätalousvaliokunnan perustamisesta.
In 1974 the Commission made proposals for a 'directive on forestry', which provided for the setting-up of a standing forestry committee.
Komission ehdotus ei kuitenkaan saanut enemmistöä taakseen ministerineuvostossa.
The Commission's ideas did not gain the support of a majority within the Council.
Myöskään vuonna 1983 tehtyä päätöslauselmaesitystä puutavara-alaa koskevan yhteisön politiikan tavoitteista ja suuntaviivoista ei hyväksytty.
A motion for a resolution on the objectives of and guidelines for Community policy on the timber sector, of 1983, was likewise rejected.
Komission lainsäädäntötoimet metsäalalla rajoittuivat tuohon aikaan esimerkiksi toimenpiteisiin kansallisen lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi (1966), yritykseen luoda raakapuuta koskevat standardit (1971) tai kasviensuojelun parantamiseen (1977).
During this period the Commission's legislative work in the field of forestry was confined, for example, to measures to harmonise domestic legislation (1966), an attempt to standardise unfinished wood (1971) or increased plant protection (1977).
Komissio esitteli EU:n metsäpolitiikan tavoitteet ja perusteet ja rajoitti vastaavia yhteisön tason toimia koskevat ehdotuksensa lähinnä koordinointiin.
The Commission set out the aims and principles of European forestry policy, initially restricting its proposals for Community measures in this field to coordination.
Konkreettinen toimenpide oli metsän suojelemista ilmansaasteilta koskevan asetuksen antaminen.
As a specific measure, the Regulation on the protection of forests against atmospheric pollution was adopted.
Seuraavan selkeän askelen yhteisön vahvempaan sitoutumiseen metsäpolitiikkaan muodosti neuvoston vuonna 1989 hyväksymä metsänhoidon toimintaohjelma.
A further unambiguous step towards greater Community involvement in forestry policy was the adoption by the Council in 1989 of an action programme for forestry.
Se oli suurimmalta osin sidoksissa maatalouteen, mutta sisälsi myös joitakin pelkästään metsänhoitoon liittyviä toimenpiteitä.
Most of the elements were in some way linked to agriculture, but certain measures relating purely to forestry were also included.
Kyseisen ohjelman tärkeimpiä tekijöitä ovat pysyvän metsätalousvaliokunnan perustaminen, maanviljelysalueilla suoritettavien metsänistutusten tukeminen, korkkia koskeva ohjelma, metsän suojaamista ilmansaasteilta koskeva ohjelma sekä Euroopan metsätalouden tieto- ja viestintäjärjestelmä.
The principal components of the programme were: the setting-up of a Standing Forestry Committee, promotion of afforestation of agricultural land, the cork programme, the programme to protect forests against air pollution and the European Forestry Information and Communication System.
Ensimmäistä metsäalaa koskevaa toimintaohjelmaa täydennettiin vuonna 1992 metsäpalojen torjunnasta yhteisössä annetulla säädöksellä sekä vuonna 1994 metsien geneettisistä voimavaroista annetulla säädöksellä.
This first action programme for forests was supplemented in 1992 by a Regulation on the protection of forests against fire and in 1994 by the Regulation on the genetic resources of forests.
Yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisen (1992) yhteydessä tehdyillä päätöksillä pyritään tukemaan maatilojen metsänhoitotoimenpiteitä.
Other decisions, adopted as support measures for the CAP reform (1992), have the aim of supporting forestry as part of farming.
EU:n metsästrategian synty (1992–1998)
Inception of the EU Forestry Strategy (1992-1998)
Aloite metsänhoitotoimien syventämiseksi ja uudelleensuuntaamiseksi tuli lopulta Euroopan parlamentilta.
Ultimately, it was the European Parliament which set the ball rolling towards an intensification of forestry measures and a new direction for them.
Se julkaisi vuonna 1992 käsikirjan yhteisestä metsäpolitiikasta ja teetti vuonna 1993 kattavan EU:n ja koko maailman metsäalaa koskevan Eurofor-nimisen tutkimuksen.
In 1992 it published a handbook on the common forestry policy and in 1993 it commissioned a thorough study of the forestry sector in Europe and worldwide ('Eurofor').
Euroopan parlamentin historian ensimmäisessä valiokunta-aloitteisessa mietinnössä vuonna 1997 esittelijä Thomas vaati Euroopan unionin metsäpolitiikan strategista vahvistamista.
In the first own-initiative report in the history of the European Parliament, rapporteur Thomas called in 1997 for a strategic strengthening of the European Union's forestry policy.
Sitä seurannut komission tiedonanto
The Commission communication
Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan unionin metsästrategiasta, KOM(1998)0649 , 18.11.1998. ja vuoden 1998 lopulla annettu neuvoston päätöslauselma
Communication to the Council and the European Parliament on a forestry strategy for the European Union, COM(1998)0649 , 18 November 1998. submitted in response to this and the Council resolution
EU:n metsästrategian täytäntöönpano (1999–2005)
Implementation of the EU Forestry Strategy (1999-2005)
Komission 10. maaliskuuta 2005 antama tiedonanto kuvastaa EU:n metsästrategian ensimmäisen täytäntöönpanovaiheen tapahtumia ja siitä saatuja kokemuksia.
The Commission communication of 10 March 2005 reflects the processes and experiences of the first stage of implementation of this EU Forestry Strategy.
Strategian onnistumista on toistaiseksi vaikeaa arvioida tyhjentävästi.
It is difficult to give a definitive assessment of the success of the strategy at this point.
Strategiat ovat sen luonteisia, että niitä on hankala tarkistaa vastaavilla toimenpiteillä muodostamatta konkreettisia tavoitteita.
It is in the nature of strategies that they are difficult to evaluate without a specific formulation of objectives and corresponding sets of measures.
Siksi komission ehdotus yhtenäisen lähestymistavan löytämisestä jäsenvaltioiden ja asianosaisten välisen rakentavan keskustelun kautta on sitäkin tärkeämpi.
All the greater, therefore, is the importance attached to the Commission's proposal to organise a structured dialogue with the Member States and the parties concerned in order to adopt a coherent approach.
Kestävää metsänhoitoa koskevan EU:n toimintasuunnitelman osastrategiat
Strategy elements of an EU Action Plan for Sustainable Forest Management
Maatalousneuvosto kehotti komissiota 30. toukokuuta 2005 laatimaan tiiviissä yhteistyössä kestävää metsänhoitoa koskevan EU:n toimintasuunnitelman ja toimittamaan sen neuvostolle viimeistään vuoden 2006 puolivälissä.
On 30 May 2005 the Agriculture Council asked the Commission to draw up in close cooperation an EU Action Plan for Sustainable Forest Management and submit it to the Council by mid-2006.
Sekä yhteisön politiikkojen yleinen uudelleensuuntaus, joka saavutettiin Lissabonissa vuonna 2000 ja Göteborgissa vuonna 2001 tehdyillä päätöksillä että yhteisön metsäpolitiikkojen uudistus (kuudes ympäristötoimintaohjelma ja yhteisen maatalouspolitiikan uudistus) kuten myös Euroopan unionin laajentuminen saavat aikaan yhtenäisen ja tavoitteellisen menettelyn EU:n metsästrategian toteuttamisessa.
Both the general review of Community policies decided upon at Lisbon in 2000 and Göteborg in 2001 and reforms of forest-relevant Community policies (the 6th Environment Action Programme and CAP reform) and - not the least important point - the enlargement of the EU make it desirable to adopt a coherent and goal-directed approach to implementing the EU Forestry Strategy.
Siksi komission ehdotusta kestävää metsänhoitoa koskevan EU:n toimintasuunnitelman laatimisesta on tuettava.
The rapporteur therefore supports the Commission's proposal to draft an EU Action Plan on Sustainable Forest Management.
Euroopan parlamentti esittää käynnissä olevan prosessin tukemiseksi seuraavasti jaotellut ehdotuksensa:
In order to support the work already under way, the European Parliament therefore hereby presents its suggestions, classified as follows:
Osastrategia 5: Metsiensuojelu Euroopassa
Strategy element 5: Protecting Europe's forests
Osastrategia 8: Metsäalan kilpailukyvyn, työllisyyden ja tuoton tukeminen
Strategy element 8: Promoting competitiveness, employment and income in the forest-based sector
Osastrategia 10: Kestävän metsänhoidon tukeminen koulutus- ja jatkokoulutusohjelmissa.
Strategy element 10: Promoting sustainable forest management by means of training and further training programmes
Osastrategia 11: Kestävän metsänhoidon tukeminen tiedotus- ja viestintästrategioilla.
Strategy element 11: Promoting sustainable forest management by means of information and communication strategies
Miten metsäala voi edistää Lissabonin ja Göteborgin strategioita?
What contribution can the forestry sector make to the attainment of the Lisbon and Göteborg objectives?
Metsäalalla on merkittävät voimavarat; tälläkin hetkellä käytetään ainoastaan noin 60 prosenttia EU:n metsien vuotuisesta tuotosta.
Forestry has considerable potential: at present, only around 60% of the annual growth of Europe's forests is exploited.
EU:n puuteollisuus menestyy hyvin kansainvälisessä kilpailussa ja metsän, puutavaran ja paperin muodostama jalostusarvoketju on tärkeä tekijä maaseudun työllisyydelle.
Europe's timber industry is globally competitive, and the forest/wood/paper production chain is an important source of employment in rural areas.
Niin kauan kuin EU:n metsästrategian ja metsää koskevan EU:n toimintasuunnitelman laatimiseen ja täytäntöönpanoon osallistuvat tahot muistavat, että yhteisön tasolla tulisi toteuttaa toimenpiteitä ainoastaan silloin, kun ne tuottavat selvää lisäarvoa, kaikilla osapuolilla on mahdollisuus ottaa edistysaskeleita.
If those involved in the further development and implementation of the EU Forestry Strategy and the EU Forest Action Plan constantly bear in mind that a measure ought to be implemented at Community level only if this will have a clear-cut advantage, the prospects are favourable for progress for all concerned.
Pelko siitä, että unioni harjoittaisi metsäpolitiikkaa ilman toimivaltaa tai asianmukaista oikeusperustaa, näyttää perusteettomalta.
The fear that the EU may pursue a forestry policy without having been given a remit to do so and without an appropriate legal basis seems unfounded.