natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kuitenkin suuri osa käytettyjen varojen erosta kilpailijoihin nähden johtuu teollisuuden rahoittamasta tutkimuksesta ja kehittämisestä.
Yet much of the gap in spending compared with its competitors relates to R&D financed by industry.
Epäonnistumiset markkinoilla estävät yksityissektoria investoimasta tutkimukseen yhteiskunnan kannalta optimaalisella tasolla.
Market failures prevent the private sector from investing in research at the socially optimum level.
Hallitukset ovat merkittävässä asemassa, koska ne sekä tarjoavat kannustimia ja olosuhteita, jotka lisäävät tutkimukseen ja kehittämiseen ohjattavia yksityisiä varoja, ja ne tukevat itse tutkimusta ja kehittämistä tilanteissa, joissa yritykset eivät muuten niin tekisi.
Governments have an important role to play: both by providing incentives and conditions which encourage more private investment in R&D, and by stepping in to support R&D in cases where business would not otherwise do so.
Hallitusten tehtävänä on kuitenkin ennen muuta luoda olosuhteet, joissa uutta tietoa voidaan luoda ja antaa koko yhteiskunnan käytettäviin.
But, above all, the role of governments is creating the conditions to allow new knowledge to be created and made available to all society.
Tieto ja innovointi ovatkin luonteeltaan " yleisiä hyödykkeitä", joiden tulisi olla yhteiskunnan kaikkien jäsenten käytettävissä.
Indeed, knowledge and innovation have the characteristics of a " public good", that is, something that should be accessible to everybody in a society.
Muldur, U., Corvers, F., Delanghe, H., Dratwa, J., Heimberger, D., Sloan, B., Vanslembrouck, S., "A new Deal for an Effective European Research Policy - The Design and Impacts of the 7th Framework Programme", 2006.
Muldur, U., Corvers, F., Delanghe, H., Dratwa, J., Heimberger, D., Sloan, B., Vanslembrouck, S., "A new Deal for an Effective European Research Policy - The Design and Impacts of the 7th Framework Programme", 2006
Tutkimuksen julkisen tuen tarve johtuu myös innovoinnin systemaattisesta luonteesta sekä siitä, että on tärkeää investoida inhimilliseen pääomaan ja verkkoihin tietojen absorboinnin takaamiseksi.
"The need for public support of research also derives from the system nature of innovation, and from the importance to invest in human capital and networks to ensure the absorption of knowledge.
Tiedon tuottamisen prosessi on paljon monimutkaisempi kuin lineaarinen malli esittää.
The process of knowledge production is much more complex than the linear model suggests.
Kun otetaan huomioon tutkimuksen ja kehittämisen rajalliset resurssit, on käynyt yhä tärkeämmäksi taata, että niukat varat käytetään mahdollisimman tehokkaasti.
"Against the background of limited resources for R&D it has become even more important to ensure that scarce funds are spent as effectively as possible.
Kuitenkin unionin verrattain vähäisten tutkimusinvestointien lisäksi tilannetta pahentavat vielä monet unionin tutkimus- ja kehittämisjärjestelmän luontaiset heikkoudet.
However, the already negative effects of Europe's relatively low investment in research (...) are compounded by a number of structural deficits inherent in the European R&D system.
Tällaiset systemaattiset heikkoudet tekevät unionista vähemmän houkuttelevan tutkimus- ja kehittämisalan investoijien ja tutkijoiden kannalta, ja ne aiheuttavat tutkimusresurssien pirstoutumista tehokkuutta vähentävällä tavalla.
These systemic weaknesses make Europe a less-attractive place for R&D investors and researchers, and produce a wasteful fragmentation of research efforts.
Ongelman ytimenä unionissa on tutkimuksen hallinto .
At the heart of the problem is the issue of research governance in Europe.
Erityisesti nousee esiin kysymys, miten poliittista toimivaltaa ja resursseja kohdistetaan parhaalla mahdollisella tavalla julkisten viranomaisten eri organisaatiotasoilla eli paikallisesti, alueellisesti, kansallisesti ja Euroopan unionissa
In particular, the question arises of how best to allocate policy competences and resources across the different organizational levels of public authority - local/regional, national and EU."
Euroopan tutkimusalueen panos
ERA Contribution
EU:ssa tiedostetaan yhä paremmin tarve organisoida tutkimukselle monen tason hallintojärjestelmiä, jotta voidaan taata eri politiikkojen täydentävyys, vähentää rahoituksen pirstoutumista ja välttää päällekkäiset toimet.
In the EU there has been an increasing awareness of the need to better organize the multi-level governance systems for research in order to ensure greater complementarities of policies, to reduce fragmentation of funding and to avoid duplication of efforts.
On myös merkkejä alueellisuuden lisääntymisestä.
There is also evidence of the increasing regionalization.
Piilaakson ja Cambridgen kaltaisten alueiden menestys on vakuuttanut hallitukset tarpeesta luoda enemmän tällaisia innovatiivisia tietokeskittymiä.
The success of areas like Silicon Valley and Cambridge has convinced governments of the need to create more of these innovative knowledge clusters.
Toisaalta EU:n toimien mittakaava ja laajuus ovat kasvaneet merkittävästi.
"On the other hand .... there has been a significant growth in the scale and scope of the EU level of intervention.
Vuoden 1984 ensimmäisen puiteohjelman jälkeen unionin tutkimuspolitiikan kunnianhimoisuus ja budjetti ovat kasvaneet.
Since the 1st Framework Programme in 1984, European research policy has expanded in terms of its ambition and its budget. ...
Tutkimusta ja innovointia harjoitetaan kuitenkin edelleen suurelta osin rinnakkain kansallisesti, unionissa sekä alueellisesti, mikä johtaa hallintovajeeksi kutsuttuun eri tasojen huonoon integrointiin ja koordinointiin.
However,.... research and innovation policies continue to be pursued largely in parallel -at national, EU and regional levels- leading to what some have called a "governance gap" of poor integration and coordination between these different levels"
Muldur, U., Corvers, F., Delanghe, H., Dratwa, J., Heimberger, D., Sloan, B., Vanslembrouck, S., "A new Deal for an Effective European Research Policy - The Design and Impacts of the 7th Framework Programme", 2006.
Muldur, U., Corvers, F., Delanghe, H., Dratwa, J., Heimberger, D., Sloan, B., Vanslembrouck, S., "A new Deal for an Effective European Research Policy - The Design and Impacts of the 7th Framework Programme", 2006 .
Toisin kuin Yhdysvalloissa tai Japanissa unionin tutkimus on vielä kansallisten julkisten järjestelmien muodostama "palapeli".
Unlike the United States or Japan, European research still represents a “puzzle” of national public systems.
Kansallisia toimia, joita ohjaa 27 erilaista lainsäädäntö-, sääntely- ja rahoitusjärjestelmää, toteutetaan vielä suurelta osin toisistaan riippumatta
National activities, governed by 27 varying legislative, regulatory and financial structures, are still largely undertaken independently of one another
EU tukee jo rahallisesti kansalliset rajat ylittävää tutkimusyhteistyötä puiteohjelmien alaisuudessa.
The EU already helps to compensate funding trans-national collaborative research under the FP’s.
Kuitenkin rahallinen tuki, jota EU pystyy tällä hetkellä tarjoamaan, on rajallista.
However, the financial support the EU can offer today is limited.
Eurooppalaista tutkimusaluetta koskeva aloite käynnistettiin maaliskuussa 2000 näiden kysymysten käsittelemiseksi, mutta näinä vuosina saavutetusta kehityksestä huolimatta tarvittiin entistä enemmän koordinointia ja yhteistyötä koko unionissa.
The European Research Area (ERA) initiative was launched in March 2000 to tackle these issues, but despite the progress achieved in these years, greater coordination and cooperation had to be achieved throughout Europe.
Unionin tutkimuksessa oli luotava entistä enemmän yhteyksiä eri toimijoiden välillä (julkiset viranomaiset, yritykset, yliopistot, tutkimuslaitokset) politiikan kaikilla tasoilla (alueellisesti, kansallisesti, yhteisön tasolla sekä hallitusten välisesti)
"More links had to be established between the different players (public authorities, firms, universities, research institutes) at all policy levels (regional, national, Community, inter-governmental) in the European research system."
Toisaalta olosuhteet ovat muuttuneet huomattavasti vuoden 2000 jälkeen:
On the other hand, the context has evolved considerably since 2000:
– Globalisoituminen on kiihtynyt, ja tieto on keskeisenä tekijänä tässä uudessa globaalissa dynamiikassa.
- Globalization has accelerated and knowledge is a key component of this new global dynamic.
Yhä suurempi osa maailmassa harjoitettavasta tutkimuksesta ja kehittämisestä on Euroopan ulkopuolella
An increasing share of global R&D will be located outside Europe
China is one of the world's largest spenders and it is expected to catch up with the EU by 2009 in terms of R&D intensity (since 2004, is producing 3 times more engineers than the US and has the same number of full time researchers as all EU MS’s together). , ja nykysuuntaukset huomioon ottaen Euroopan osuus tutkimuksesta on tulevaisuudessa alle 10 % koko maailman tiedontuotannosta.
China is one of the world's largest spenders and it is expected to catch up with the EU by 2009 in terms of R&D intensity (since 2004, is producing 3 times more engineers than the US and has the same number of full time researchers as all EU MS’s together) . and, given the current trends, Europe's share of research will one day represent less than 10% of global knowledge production.
– Erilaiset yhteiskunnallis-taloudelliset haasteet ovat kasvaneet – yhteiskunnallis-taloudellisten erojen kasvu, ilmastonmuutos, ikääntyminen ja tartuntatautien riski – ja ollaan yksimielisiä siitä, että tarvitaan kohdistettuja toimia etenkin tieteessä ja teknologiassa sekä unionin tasolla että globaalisti.
- Various socio-economic challenges are grown – increased socio-economic disparities, climate change, ageing, and risks of infectious diseases – and there is a consensus that stronger concerted actions are needed at EU and global level, notably in science and technology.
EU:lla on pitkät huipputason perinteet tutkimuksessa ja kehittämisessä, mutta huipputaso jakautuu usein ympäri Eurooppaa, ja 80 % julkisesta tutkimuksesta suoritetaan kansallisella tasolla etupäässä kansallisten tai alueellisten tutkimusohjelmien alaisuudessa.
The EU has a long tradition of excellence in R&D, but this excellence is often scattered across Europe, with 80% of public research being conducted at national level, mainly under national or regional research programmes.
Tämä merkitsee liian usein sitä, että EU:n tutkimuspotentiaalia ei hyödynnetä täysin.
This all too often means that the potential of EU research is not fully exploited.
Komission vihreässä kirjassa tuodaan esiin keskeisiä kysymyksiä, jotka koskevat koko eurooppalaista tutkimusaluetta:
The Commission Green Paper points out crucial issues cutting across all dimensions of the ERA:
– Tutkimuksen "sisämarkkinoiden" luominen – alue, jolla tieto, tutkijat ja teknologia voivat liikkua vapaasti, millä pyritään lisäämään yhteistyötä kannustamaan innovointia ja saavuttamaan resurssien entistä parempi kohdistaminen.
- The creation of an 'internal market' for research - an area of free movement of knowledge, researchers and technology - with the aim of increasing cooperation, stimulating innovation and achieving a better allocation of resources;
Kehitetään tiukasti eurooppalaiseen yhteiskuntaan perustuva unionin tutkimuspolitiikka.
The development of a European research policy deeply rooted in European society.
Sen tulisi tukea kehitystä suuren yleisön kannalta tärkeimmillä aloilla, joita ovat esimerkiksi terveydenhoito, energia ja ilmastonmuutos.
It should support advancement in fields of a major public concern, such as health, energy and climate change.
– Euroopan tutkimuksen rakennetta on muutettava, jotta saavutetaan tasapaino kilpailun ja yhteistyön välillä ja jotta voidaan saavuttaa maailman huipputaso.
- A restructuring of the research fabric in Europe is needed to achieve a balance between competition and cooperation and in order to develop world-class excellence.
– Unionin tutkimuksen tulee saada täysi hyöty Euroopan monimuotoisuudesta, jota EU:n äskettäiset laajentumiset ovat lisänneet.
- European research must fully benefit from Europe's diversity, which has been enriched with the recent EU enlargements.
Samalla, kun Euroopan tutkimusalueen alkuperäiset tavoitteet ovat ajankohtaisia tälläkin hetkellä, tarvitaan entistä dynaamisempaa lähestymistapaa.
Muldur, U., Corvers, F., Delanghe, H., Dratwa, J., Heimberger, D., Sloan, B., Vanslembrouck, S., "A new Deal for an Effective European Research Policy - The Design and Impacts of the 7th Framework Programme", 2006, p.
Tällainen uusi ohjelma merkitsisi entistä kunnianhimoisempaa suhtautumista Euroopan tutkimusalueen toteuttamiseen.
"This " New Deal " would involve a more ambitious approach towards the realisation of the European Research Area.....
Toisin kuin alkuperäisessä aloitteessa se ei vain edistä yhteyksien luomista tämänhetkisten eurooppalaisten tieteen ja teknologian toimijoiden välillä, joista kullakin on omat tämänhetkiset roolinsa ja vastuualueensa.
Unlike the original ERA initiative, it does not simply promote the establishment of links between existing European S&T players, each with their own existing roles and responsibilities.....
Sen tarkoituksena on ennen muuta säilyttää avoin mieli käytävän keskustelun ja selvityksen tuloksen suhteen.
It is, above all, important to keep an open mind about the outcome of this debate and inquiry.
Se voi myös johtaa tarpeeseen perustaa uusia ja yhteisiä eurooppalaisia tiede- ja teknologialaitoksia
It may even result in a need to build new, common European S&T institutions"
266. esikuvina CERNin ja Euroopan avaruusjärjestön kaltaiset organisaatiot, jotka ovat hyviä esimerkkejä menestyksestä.
266. , looking at organizations like CERN and ESA, good examples of success stories.
Uusi ohjelma merkitsisi sitä, että nämä päätökset valmisteltaisiin yhdessä nojaten vankkoihin ja yhteisiin pohjatietoihin ja ottaen rohkeasti huomioon
"The New Deal would mean preparing these decisions together based on solid, shared evidence, and bravely facing"
EU:n kyky tähän voisi panna alulle uuden vaiheen eurooppalaisessa tutkimuksessa.
The EU ability to do so could herald a new phase for European research.
eurooppalaisesta tutkimusalueesta: uudet näköalat
on The European Research Area: New Perspectives
Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta pyytää asiasta vastaavaa teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokuntaa sisällyttämään päätöslauselmaesitykseensä seuraavat ehdotukset, joissa valiokunta:
The Committee on the Internal Market and Consumer Protection calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
4. korostaa sen merkitystä, että myös kolmansista maista ja erityisesti Euroopan naapurimaista peräisin olevia tutkijoita houkutellaan Euroopan unioniin muun muassa saattamalla kolmansien maiden kansalaisten erityisestä maahanpääsymenettelystä tieteellistä tutkimusta varten 12. lokakuuta 2005 annettu neuvoston direktiivi 2005/71/EY
Underlines the importance of attracting researchers also from third countries to the EU, particularly from the European neighbourhood countries, inter alia by way of a more rapid transposition of the Council Directive 2005/71/EC of 12 October 2005 on a specific procedure for admitting third-country nationals for the purposes of scientific research
Roland Gewalt
Roland Gewalt,
4. panee merkille koulutusrakenteiden sekä erityisesti yliopistojen ja korkeakoulujen tärkeyden ja niiden oleellisen tehtävän perustutkimuksen, soveltavan tutkimuksen, innovaatioiden ja teknologioiden siirron edistämisessä erityisesti alueellisella tasolla; korostaa siksi, että toimivaltaisten julkisten viranomaisten on tärkeää investoida näille aloille tutkimusvälineiden parantamiseksi ja infrastruktuurien vahvistamiseksi;
Notes the importance of schools and in particular of universities and higher-education establishments and their fundamental role in promoting research and careers in research, innovation and technology transfer, particularly at regional level; underlines also the importance of local and regional authorities in spreading scientific culture and promoting dialogue between the scientific community and society; underlines, therefore, the need for the relevant public authorities to invest in these sectors in order to strengthen research tools and improve infrastructures;
9. korostaa lisäksi, että kansallisella ja alueellisella tasolla on koordinoitava tutkimuksen puiteohjelmissa ja rakennerahastoissa suunniteltua rahoitusta ja otettava huomioon ensisijaiset tavoitteet niissä alueellisissa verkostoissa, joille varat on osoitettu;
Stresses, furthermore, the need to coordinate at national and regional levels the funding provided under the Research Framework Programmes and from the Structural Funds, whilst bearing in mind the specific priorities of the regional networks within which those funds are deployed;
Jan Březina, Brigitte Douay, Den Dover, Emanuel Jardim Fernandes, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Zita Pleštinská, Samuli Pohjamo, Grażyna Staniszewska, Iuliu Winkler
Jan Březina, Brigitte Douay, Den Dover, Emanuel Jardim Fernandes, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Zita Pleštinská, Samuli Pohjamo, Grażyna Staniszewska, Iuliu Winkler,
energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävästä maailmanlaajuisesta rahastosta
on the Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund
Anders Wijkman , kehitysyhteistyövaliokunta
Anders Wijkman , Committee on Development,
Eija-Riitta Korhola , ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta
Eija-Riitta Korhola , Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
kehitysyhteistyövaliokunnaN LAUSUNTO (*)...................................................12
OPINION of the Committee on Development (*) .................................................11
ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnaN LAUSUNTO (*) 15
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety (*) 14
energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävästä maailmanlaajuisesta rahastosta
on Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund
– ottaa huomioon komission tiedonannon "Julkisen ja yksityisen rahoituksen kanavointi ilmastoystävällisten, kohtuuhintaisten ja varmojen energiapalvelujen maailmanlaajuisen saatavuuden parantamiseksi: energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävä maailmanlaajuinen rahasto" ( KOM(2006)0583 ),
– having regard to the Commission Communication entitled Mobilising public and private finance towards global access to climate-friendly, affordable and secure energy services: The Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund ( COM(2006)0583 ),
– ottaa huomioon Brysselissä 8. ja 9. maaliskuuta 2007 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät,
– having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 8 and 9 March 2007,
– ottaa huomioon 25. syyskuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan etenemissuunnitelmasta uusiutuvia energiamuotoja varten
– having regard to its resolution of 25 September 2007 on the Road Map for renewable energy in Europe
Hyväksytyt tekstit, P6_TA (2007)0406. ,
Texts adopted, P6_TA (2007)0406. ,
– ottaa huomioon 29. syyskuuta 2005 antamansa päätöslauselman uusiutuvien energialähteiden osuudesta EU:ssa sekä ehdotuksista konkreettisiksi toimiksi
– having regard its resolution of 29 September 2005 on the share of renewable energy in the EU and proposals for concrete actions
– ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnot ( A6-0006/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Development and the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6‑0006/2008 ),
A. katsoo, että tavoite, jonka mukaan koko maailman keskimääräisen lämpötilan nousu saa olla enintään 2 °C, voidaan saavuttaa vain lisäämällä uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja energiatehokkuutta niin, että saavutettuaan huipputasonsa vuonna 2015 koko maailman päästöt vähenevät,
A. whereas, in the context of limiting the increase in average world temperatures to a maximum of 2 o C, renewable energies and energy efficiency must be boosted so that, after peaking in 2015, global emissions will diminish,
B. ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen taloudellisia näkökohtia koskevan Sternin raportin (lokakuu 2006) sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin raporttien mukaan köyhimmät maat ja kansat kärsivät aikaisimmin ja eniten ilmastonmuutoksen vaikutuksista,
B. whereas the Stern Review on the Economics of Climate Change (October 2006) and reports of the Intergovernmental Panel on Climate Change indicate that the poorest countries and people will suffer earliest and most from the effects of climate change,
C. katsoo, että uusiutuvat energialähteet ja energiansäästö ovat energiapalvelujen kestävän saatavuuden keskeisiä osatekijöitä ja auttavat osaltaan
C. whereas renewable sources of energy and energy savings are key elements in sustainable access to energy services, contributing to:
a) alentamaan hiilidioksidin ja muiden kasvihuonekaasujen päästöjä
a) lower CO 2 and other greenhouse gas emissions,
b) lisäämään energiahuollon riippumattomuutta
b) increased energy supply independence,
c) kehittämään uutta innovatiivista teknologiaa
c) the development of new innovative technologies,
d) luomaan työpaikkoja ja alueellisia kehitysmahdollisuuksia
d) employment and regional development opportunities,
e) vähentämään maksutaseen alijäämiä
e) reductions in deficits in the balance of payments,
f) luomaan liiketoimintamahdollisuuksia pk-yrityksille
f) business opportunities for SMEs,
g) säästämään kustannuksia,
g) cost savings,
D. ottaa huomioon, että maailman valtioiden päämiehet sopivat kestävän kehityksen maailmanlaajuisessa huippukokouksessa vuonna 2002 puolittavansa niiden ihmisten määrän, joilla ei ole mahdollisuutta käyttää perusenergiapalveluja – tällä hetkellä 1,6 miljardia ihmistä; katsoo, että jos nykysuuntaus jatkuu, tätä tavoitetta ei koskaan saavuteta,
D. whereas global leaders agreed at the 2002 World Summit on Sustainable Development to halve the number of people currently deprived of basic energy services, which currently stands at 1,6 billion; whereas, if current trends persist, this target will never be reached,
E. katsoo, että kestäviä ratkaisuja kehitysmaiden energiahaasteisiin olisi pyrittävä saavuttamaan lisäämällä uusiutuvien energialähteiden käyttöä, parantamalla edelleen energiatehokkuutta ja säästämällä energiaa,
E. whereas sustainable solutions to the energy challenges facing developing countries should be achieved through increased use of renewable energy sources, greater improvements in energy efficiency and energy savings,
F. katsoo, että avoimuus ja vastuuvelvollisuus julkisia ja yksityisiä sijoittajia kohtaan on erittäin tärkeää arvioitaessa ja mahdollisesti lisättäessä energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävän maailmanlaajuisen rahaston tarjoamaa tukea ja että valvonnan olisi oltava tiivistä varsinkin rahaston ensimmäisten vuosien täytäntöönpanossa,
F. whereas transparency and accountability towards public and private investors will be of key importance in assessing and, possibly, further increasing the support offered by the Global Energy Efficiency and Renewable Energy Fund, and whereas scrutiny will be intense, especially in the first years of implementation of this fund,
11. kehottaa koordinoimaan GEEREFin ja komission ehdottaman energiatehokkuutta käsittelevän kansainvälisen yhteistyöfoorumin tulevat toimet tutkimus-, kehitys- ja esikuva-analyysiyhteistyön parantamiseksi;
Calls for full coordination between the GEEREF and future work under the platform for International Cooperation on Energy Efficiency proposed by the Commission, so as to improve collaboration on research and development and benchmarking;