natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tämän direktiivin 4 artiklassa tarkoitettu varastointipaikkojen karakterisointi ja arviointi on toteutettava neljässä vaiheessa seuraavassa esitettävien perusteiden mukaisesti.
The characterisation and assessment of storage sites referred to in Article 4 shall be carried out in four steps according to the following criteria.
Yhden tai useamman perusteen noudattamisesta voidaan poiketa , mikäli karakterisoinnin ja arvioinnin pohjalta voidaan edelleen tehdä 4 artiklan mukaiset määritykset.
Derogations from one or more of these criteria are permitted so long as the capacity of the characterisation and assessment to enable the determinations pursuant to Article 4 is not affected.
Tämän direktiivin 4 artiklassa tarkoitettu varastointipaikkojen karakterisointi ja arviointi on toteutettava neljässä vaiheessa parhaan käytettävissä olevan tekniikan ja seuraavassa esitettävien perusteiden mukaisesti.
The characterisation and assessment of storage sites referred to in Article 4 shall be carried out in four steps according to best available techniques and the following criteria.
Toimivaltainen viranomainen voi sallia poikkeamisen yhden tai useamman perusteen noudattamisesta, mikäli karakterisoinnin ja arvioinnin pohjalta voidaan edelleen tehdä 4 artiklan mukaiset määritykset.
Derogations from one or more of these criteria may be permitted by the competent authority so long as the capacity of the characterisation and assessment to enable the determinations pursuant to Article 4 is not affected.
Komissio pyytää teknisestä tarkistuksesta vastaavalta komitealta tukea valmistellessaan 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja suuntaviivoja, joiden avulla toimivaltaiset viranomaiset voivat käyttää tehokkaasti perusteita parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaisesti.
The Commission shall seek the assistance of the technical review committee to produce the guidelines , provided for in Article 4(3), for competent authorities on effective use of the criteria according to best available techniques.
Toimivaltaisen viranomaisen on määriteltävä, mitä tietoja tarvitaan kussakin tapauksessa vuotoriskistä tehtäviä asianmukaisia arvioita varten.
The competent authority must determine what information is needed in each case to make appropriate judgements to best assess the risk of leakage.
Jotkut perusteet ovat epäselviä, ja niiden merkitys vaihtelee huomattavasti, joten parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevien suuntaviivojen laatiminen on erittäin tärkeää.
Some of the criteria are unclear, and they vary greatly in importance, so the production of guidelines on best available techniques is essential.
LIITE I – vaihe 1 – johdantokappale
Annex I – Step 1 – introductory part
Tietoa on kerättävä riittävästi, jotta voidaan laatia volumetrinen ja dynaaminen kolmiulotteinen geologinen malli varastointipaikasta ja varastointikompleksista, peitteenä oleva kivilajiyksikkö mukaan luettuna, sekä ympäröivästä alueesta, hydrologisessa yhteydessä olevat alueet mukaan luettuina.
Sufficient data shall be accumulated to construct a volumetric and dynamic three-dimensional (3-D)-earth model f or the storage site and storage complex including the caprock, and the surrounding area including the hydraulically connected areas.
Näiden tietojen on katettava ainakin seuraavat kompleksin sisäiset ominaispiirteet:
This data shall cover at least the following intrinsic complex characteristics:
Vuotoriskin osoittamiseksi tietoa on kerättävä riittävästi, jotta voidaan laatia volumetrinen ja dynaaminen kolmiulotteinen geologinen malli varastointipaikasta ja varastointikompleksista, peitteenä oleva kivilajiyksikkö mukaan luettuna, sekä ympäröivästä alueesta, hydrologisessa yhteydessä olevat alueet mukaan luettuina.
To establish the risk of leakage sufficient information and data shall be accumulated to construct a volumetric and dynamic three-dimensional (3-D)-earth model for the storage site and storage complex including the caprock, and the surrounding area including the hydraulically connected areas.
Näiden tietojen on katettava ainakin seuraavat varastointikompleksin sisäiset ominaispiirteet:
This data shall cover at least the following intrinsic characteristics of the storage complex :
LIITE I – vaihe 1 – g alakohta
Annex I – Step 1 – point (g)
g) luonnolliset ja ihmisen tekemät mahdolliset hiilidioksidin vuotoreitit;
(g) Presence and condition of natural and man-made pathways which could provide leakage pathways;
g) luonnolliset ja ihmisen tekemät mahdolliset hiilidioksidin vuotoreitit , mukaan luettuna kaivot ja porakaivot ;
(g) Presence and condition of natural and man-made pathways including wells and boreholes which could provide leakage pathways;
LIITE I – vaihe 1 – k alakohta
Annex I – Step 1 – point (k)
k) mahdolliset vuorovaikutukset muiden toimintojen kanssa (esimerkiksi hiilivetyjen etsintä, tuotanto ja varastointi, pohjavesiesiintymien käyttö maalämpöön);
(k) Possible interactions with other activities (e.g. exploration, production and storage of hydrocarbons, geothermal use of aquifers);
k) mahdolliset vuorovaikutukset muiden toimintojen kanssa (esimerkiksi hiilivetyjen etsintä, tuotanto ja varastointi ) , erityisesti kilpailu uusiutuvien energianlähteiden (esimerkiksi pohjavesiesiintymien käyttö maalämpöön) ja maanalaisten vesivarojen kanssa ;
(k) Possible interactions with other activities (e.g. exploration, production and storage of hydrocarbons), especially competition with renewable energy sources (e.g. geothermal use of aquifers ) and underground water reserves;
Varastointipaikkojen arvioinnin yhteydessä tulisi kiinnittää erityistä huomiota kilpailuun hiilidioksidin varastoinnin ja uusiutuvien energialähteiden, kuten pohjavesiesiintymien käytön maalämpöön, välillä.
During the evaluation of storage sites there should be special attention for competition between CO2 storage and renewable energy sources, such as geothermal use of aquifers.
LIITE I – vaihe 1 – l alakohta
Annex I – Step 1 – point (l)
l) lähellä sijaitsevat mahdolliset hiilidioksidilähteet (myös arviot hiilidioksidin kokonaismäärästä, joka voisi olla taloudellisesti käytettävissä varastointiin).
(l) Proximity to the potential CO 2 source(s) (including estimates of the total potential mass of CO 2 economically available for storage).
l) lähellä sijaitsevat mahdolliset hiilidioksidilähteet (myös arviot hiilidioksidin kokonaismäärästä, joka voisi olla taloudellisesti käytettävissä varastointiin , sillä siirrosta liian pitkien etäisyyksien päähän voi tulla liian kallista ) , samoin kuin turvallisen ja soveltuvan siirtoverkon saatavuus .
(l) Proximity to the potential CO2 source(s) (including estimates of the total potential mass of CO2 economically available for storage, since transport over long distances can become prohibitively expensive ) , as well as availability of a safe and adequate transport network .
Hiilidioksidin pitkistä kuljetuksista voi tulla hyvin kallista, ja siksi toimivaltaisten viranomaisten on tiedettävä, onko tietyllä alueella tarpeeksi varastointikapasiteettia.
Long distance transport of CO2 can become very expensive and therefore competent authorities need to know if there is enough storage capacity available in a certain area.
LIITE I – Vaihe 3 – 3.1 alakohta – a alakohta
Annex I – Step 3 – point 3.1 (a)
a) mahdolliset injektointinopeudet ja hiilidioksidin ominaisuudet;
(a) Possible injection rates and CO 2 properties;
a) mahdolliset injektointinopeudet ja hiilidioksidin ominaisuudet sekä niiden muuttuminen lämpötilan ja paineen mukaan ;
(a) Possible injection rates , CO 2 properties and their change according to temperature and pressure ;
Hiilidioksidin fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksien muuttuminen lämpötilan ja paineen mukaan voi vaikuttaa turvallisuuteen liittyviin tekijöihin ja mallinnuksen tuloksiin.
Change in physical and chemical properties of CO 2 with temperature and pressure may influence security characterization and modelling results
LIITE I – vaihe 3 – 3.1 alakohta – e alakohta
Annex I – Step 3 – point 3.1 (e)
e) lyhyen ja pitkän aikavälin simulaatiot (hiilidioksidin kohtalon ja käyttäytymisen selvittämiseksi vuosikymmenten ja vuosituhanten aikana, mukaan luettuna hiilidioksidin liukenemisnopeus veteen).
(e) Short and long-term simulations (to establish CO 2 fate and behaviour over decades and millennia including the solution velocity of CO 2 in water).
(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)
(e) Short and long-term simulations (to establish CO 2 fate and behaviour over decades and millennia including the dissolution rate of CO 2 in water).
(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.).
For technical clarification purposes.
LIITE I – vaihe 3 – 3.1 alakohta – f alakohta
Annex I – Step 3 – point 3.1 (f)
f) varastointimuodostuman painetilavuuskäyttäytyminen ajan funktiona;
(f) Pressure volume behaviour vs. time of the storage formation;
f) varastointimuodostuman paineen ja tilavuuden muuttuminen ajan funktiona;
(f) Pressure and volume behaviour vs. time of the storage formation;
LIITE I – Vaihe 3 – 3.1 alakohta – o alakohta
Annex I – Step 3 – point 3.1 (o)
o) hiilidioksidin kulkeutuminen ( reunalta avoimessa varastossa);
(o) The rate of migration (in open-ended reservoirs);
o) hiilidioksidin kulkeutuminen (varastossa);
(o) The rate of migration (in reservoirs);
Reunalta avoimia varastoja ei pidä sallia, koska ne voivat aiheuttaa vaaran ihmisille ja ympäristölle.
Open-ended reservoirs should not be allowed because they can pose danger to the human and environment
LIITE I – Vaihe 3 – 3.3 alakohta – c alakohta
Annex I – Step 3 – point 3.3 (c)
c) mahdollisten vuotojen kannalta kriittiset muuttujat (esim. varaston enimmäispaine, suurin injektointinopeus ja herkkyys staattisessa geologisessa mallissa (malleissa) tehdyille oletuksille);
(c) Critical parameters affecting potential leakage ( e.g. maximum reservoir pressure, maximum injection rate, sensitivity to various assumptions in the static geological Earth model(s) etc.);
c) mahdollisten vuotojen kannalta kriittiset muuttujat (esim. varaston enimmäispaine, suurin injektointinopeus , lämpötila ja herkkyys staattisessa geologisessa mallissa (malleissa) tehdyille oletuksille);
(c) Critical parameters affecting potential leakage ( e.g. maximum reservoir pressure, maximum injection rate, temperature, sensitivity to various assumptions in the static geological Earth model(s) etc.);
LIITE I – vaihe 4 – a alakohta
Annex I – Step 4 – point (a)
a) Altistumisen arviointi – Altistumisen arvioinnin on perustuttava ympäristön ominaisuuksiin ja varastointikompleksin yläpuolella olevan väestön jakaumaan sekä vaiheessa 3 yksilöidyistä mahdollisista vuotoreiteistä vuotavan hiilidioksidin mahdolliseen käyttäytymiseen ja kohtaloon.
(a) Exposure assessment – based on the characteristics of the environment and distribution of human population above the storage complex, and the potential behaviour and fate of leaking CO 2 from potential pathways identified under Step 3;
a) Altistumisen arviointi – Altistumisen arvioinnin on perustuttava ympäristön ominaisuuksiin ja varastointikompleksin yläpuolella olevan väestön jakaumaan ja toimiin sekä vaiheessa 3 yksilöidyistä mahdollisista vuotoreiteistä vuotavan hiilidioksidin mahdolliseen käyttäytymiseen ja kohtaloon.
(a) Exposure assessment – based on the characteristics of the environment, and the distribution and activities of the human population above the storage complex , and the potential behaviour and fate of leaking CO2 from potential pathways identified under Step 3;
Arvioinnin ei pidä perustua vain ympäristöön ja väestöön, vaan siinä on otettava huomioon myös ympäristössä harjoitettava toiminta.
The assessment should not only be based on the environment and the population but also on the surrounding activities.
LIITE I – vaihe 4 – b alakohta
Annex I – Step 4 – point (b)
b) Vaikutusten arviointi – Vaikutusten arvioinnin on perustuttava niiden lajien, yhteisöjen ja luontotyyppien herkkyyteen, joihin vaiheessa 3 yksilöidyt mahdolliset hiilidioksidivuodot voivat vaikuttaa.
(b) Effects assessment – based on the sensitivity of particular species, communities or habitats linked to potential leakage events identified under Step 3.
Tarvittaessa on käsiteltävä vaikutuksia, jotka johtuvat altistuksesta korkeille hiilidioksidikonsentraatioille biosfäärissä, mukaan luettuina maaperä, merisedimentit ja merenpohjan vedet (tukehtuminen, hyperkapnia), sekä näiden ympäristöjen hiilidioksidivuotojen johdosta alentuneille pH-arvoille.
Where relevant it shall include effects of exposure to elevated CO 2 concentrations in the biosphere (including soils, marine sediments and benthic waters (asphyxiation; hypercapnia) and reduced pH in those environments as a consequence of leaking CO 2 ).
Arvioinnissa on käsiteltävä myös muiden aineiden vaikutuksia, joita voi esiintyä vuotavissa hiilidioksidivirroissa (joko injektoitavassa hiilidioksidivirrassa olevat epäpuhtaudet tai hiilidioksidin varastoinnin yhteydessä muodostuvat uudet aineet).
It shall also include an assessment of the effects of other substances that may be present in leaking CO 2 streams (either impurities present in the injection stream or new substances formed through storage of CO 2 ).
Näitä vaikutuksia on tarkasteltava useissa aika- ja avaruusskaaloissa, ja ne on yhdistettävä vakavuudeltaan eritasoisiin vuoto-onnettomuuksiin.
These effects shall be considered at a range of temporal and spatial scales, and linked to a range of different magnitudes of leakage events.
(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)
(b) Effects assessment – based on the sensitivity of particular species, communities or habitats linked to potential leakage events identified under Step 3.
(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)
For technical clarification purposes.
LIITE II – 1 kohta – 1.1 alakohta – 3 alakohta – johdantokappale
Annex II – paragraph 1 – point 1.1 – subparagraph 3 - introductory part
Seurantatekniikan valinnan on perustuttava parhaisiin suunnitteluajankohtana saatavilla oleviin käytäntöihin.
The choice of monitoring technology shall be based on best practice available at the time of design.
Valintaa tehtäessä on harkittava seuraavia vaihtoehtoja, ja kuhunkin tapaukseen valitaan sopivin:
The following options shall be considered and used as appropriate:
Seurantatekniikan valinnan on perustuttava parhaisiin suunnitteluajankohtana saatavilla oleviin käytäntöihin ja sitä on päivitettävä parhaiden käytettävissä olevien käytäntöjen kehityksen mukaisesti .
The choice of monitoring technology shall be based on best practice available at the time of design , and will be updated according to development of the best practices available .
Tekninen kehitys on nopeaa, ja on tärkeää käyttää parhaita käytettävissä olevia käytäntöjä.
Technological developments are fast, it is important to use the best practices available.
LIITE II – 1 kohta – 1.1 alakohta – k alakohta
Annex II – paragraph 1 – point 1.1 (k)
k) tekniikat, joilla saadaan tietoa hiilidioksidipluumin painetilavuuskäyttäytymisestä ja vaaka- ja syvyyssuuntaisesta kyllästymisjakaumasta soveltamalla numeerista kolmiulotteista simulaatiota 4 artiklan ja liitteen I mukaisesti laadittuihin varastointimuodostuman kolmiulotteisiin geologisiin malleihin;
(k) technologies that provide information about pressure volume behaviour and areal/vertical saturation distribution of CO 2 -plume by applying numerical 3-D-simulation to the 3-D-geological models of the storage formation established pursuant to Article 4 and Annex I;
k) tekniikat, joilla saadaan tietoa hiilidioksidipluumin paineeseen ja tilavuuteen liittyvästä käyttäytymisestä ja vaaka- ja syvyyssuuntaisesta kyllästymisjakaumasta soveltamalla numeerista kolmiulotteista simulaatiota 4 artiklan ja liitteen I mukaisesti laadittuihin varastointimuodostuman kolmiulotteisiin geologisiin malleihin;
(k) technologies that provide information about pressure - volume behaviour and areal/vertical saturation distribution of CO 2 -plume by applying numerical 3-D-simulation to the 3-D-geological models of the storage formation established pursuant to Article 4 and Annex I;
Mahdollisuuteen käyttää kivihiiltä sähköenergian tuottamisessa tullaan luottamaan vielä useiden vuosikymmenten ajan.
For many decades to come the world will rely upon the use of coal to generate a significant proportion of its electricity.
Päästöjen maailmanlaajuinen vähentäminen ilmastonmuutoksen vakavien seurausten estämiseksi on lähes mahdotonta ilman hiilidioksidin ilmakehään vapautumisen estämiseen tähtääviä hiilidioksidin talteenoton ja geologisen varastoinnin tekniikoita.
Without the use of Carbon Capture and Storage technology to prevent the release into the atmosphere of CO2 it will be impossible to achieve the global reduction in emissions necessary to prevent very severe consequences of climate change.
Direktiivissä määritetään hiilidioksidin talteenotto- ja varastointitekniikan (CCS) puitteet ja edellytykset Euroopassa.
The Directive sets the framework and conditions for use of CCS technology in Europe.
Direktiivissä määritetään niin ikään hiilidioksidin erottamista ja talteenottoa sekä siirtoa putkissa koskevat edellytykset.
It introduces requirements for the separation and capture of CO2, and for its transport by pipeline.
Samoin direktiivissä määritetään syvällä kallioperässä sijaitsevien varastointipaikkojen valintaa ja turvallista käyttöä koskeva menettely.
It explains the procedure for the identification and safe use of storage sites in rock deep underground.
Lainsäädännön mukaan yksityinen toiminnanharjoittaja voi siirtää jäsenvaltiolle vastuun hiilidioksidin erittäin pitkäaikaisesta varastoinnista vasta, kun on voidaan osoittaa, että vuotomahdollisuus on karsittu nollaan.
The legislation provides for a private operator to pass responsibility to a Member State for the very long term storage of CO2, but only after there is near absolute certainty that the possibility of leakage has been reduced to zero.
Komissio ehdottaa, että kaikki uudet voimalaitokset rakennetaan "CCS-valmiiksi" eli niihin voidaan asentaa CCS-laitteisto niiden käyttöajan aikana.
The Commission also proposes that all new power plants be built as ‘capture-ready’, capable of being equipped with CCS facilities during their operational lifetimes.
Kaikki ympäristönsuojelijat eivät suhtaudu CCS-tekniikkaan varauksetta; hiilidioksidin hautaaminen ei ole ihanteellinen luontoystävällinen ratkaisu.
CCS will not be viewed favourably by every environmentalist; burying CO2 is hardly an ideal 'green' solution.
Se voi kuitenkin toimia välittävänä tekniikkana ja auttaa teollistunutta sivilisaatiotamme voittamaan lisäaikaa fossiilisista polttoaineista ei ollenkaan hiilipäästöjä aiheuttavaan energiantuotantoon siirtymisen sallivien vaihtoehtojen kehittämiseksi riittävän suuressa mittakaavassa.
But it may act as a bridging technology, helping our industrial civilisation buy time to develop alternatives on the scale necessary to permit a wholesale shift from fossil fuels to zero carbon means of power production.
CCS-tekniikkaa voidaan käyttää kaasukäyttöisissä voimalaitoksissa ja hyödyntää suurten teollisuuslaitosten päästöjen estämisessä.
It can be applied to gas-fired power stations and can help to avoid emissions from major industrial complexes.
Yhdistettynä biomassan käyttöön voimalaitoksissa CCS-tekniikka voi auttaa saavuttamaan negatiivisia nettopäästöjä ja täydentämään uusiutuvaa energiaa.
Combined with the use of biomass in power stations it can help achieve net negative emissions, complementing renewable energy.
Ensisijaisesti CCS-tekniikkaa on kuitenkin käytettävä hiilidioksidiongelman ratkaisemisessa.
But the priority must be to use it to deal with the problem of coal.
Noin 24 prosenttia Euroopan hiilidioksidipäästöistä on peräisin kivihiilestä, mutta määrä on vähäinen verrattuna muista lähteistä tuleviin määriin.
Coal is responsible for 24% of Europe's CO2 emissions, yet these fade into insignificance compared with the quantities generated elsewhere.
Kivihiilen avulla tuotetaan Yhdysvaltojen sähköenergiasta 50 prosenttia, Intian sähköenergiasta 70 ja Kiinan 80 prosenttia.
The USA uses coal to generate 50% of its electricity, in India the figure is 70% and in China it is 80%.
Pelkästään näissä kolmessa maassa on suunnitteilla noin 850 uutta ja korvaavaa hiilikäyttöistä voimalaitosta.
Some 850 new and replacement coal fired power stations are planned in these three countries alone.
Kysyntä kasvaa nopeasti ja kansainvälinen energiajärjestö (IEA) on arvioinut, että vuoteen 2030 mennessä kivihiilen käyttö lisääntyy maailmassa noin 70 prosenttia uusiutuvista energialähteistä saatavan sähköenergian tuotannon edistämisestä ja energiankäytön vähentämisestä huolimatta.
With demand growing fast the International Energy Agency predicts a 70% increase in the world-wide use of coal by 2030, and this is in addition to all that will be done to promote electricity generation from renewable sources and to cut energy use.
On erittäin tärkeää kehittää CCS-tekniikan käyttöä Euroopassa.
The importance of developing the use of CCS in Europe cannot be underestimated.
Jos tekniikan mahdollisuudet hyödynnetään täysimääräisesti, saattavat hiilidioksidipäästöt puolittua vuoteen 2050 mennessä.
Deployed to its full potential it could secure a 50% reduction in our CO2 emissions by 2050.
Päästökaupan energia-alalle asettamilla päästörajoilla on tärkeä asema hiilidioksidipäästöjen vähennysten toteutumisessa ja päästökiintiöiden hinnan tarkoituksena on kannustaa rakentamaan hiilikäyttöisiä CCS-varustettuja voimalaitoksia, mutta ennen kaikkea merkitystä on kokonaiskuvalla.
The cap imposed on the power sector by the emissions trading system will play the major role in ensuring that CO2 reductions take place, with the price of allowances discouraging the construction of coal-fired power plants not CCS equipped, but it is the global picture that is so important.
CCS-tekniikkojen käyttö edellyttää laajaa infrastruktuuria, ja vähentää sähkön tuotantoprosessin yleistä tehokkuutta jopa 25 prosenttia.
CCS techniques not only require an extensive infrastructure but reduce the overall efficiency of the electricity generation process by as much as 25 per cent.
Tekniikat nostavat hiilen avulla tuotetun sähköenergian hintaa, eivätkä tuota lyhyen aikavälin etuja.
They inevitably increase the price of electricity generated by coal for no short term economic benefit.
Tekniikkojen ainoa tarkoitus on estää hiilidioksidipäästöjen vapautuminen ilmakehään ja auttaa maapallon lämpötilan kohoamisen torjumisessa.
Their sole purpose is to prevent the release of CO2 emissions into the atmosphere to help the fight against global warming.
Jos Euroopan unioni ei toimi esimerkkinä tekniikan nopeaa kehittämistä kannustamalla, on turha odottaa, että Intia ja Kiina hyväksyvät tekniikan käytön tai sisällyttämisen tulevaan ilmastonmuutosta koskevaan kansainväliseen sopimukseen.
If the European Union does not set an example by encouraging rapid development of the technology there will be no hope of persuading India and China to adopt its use or to persuade these countries that it should be a requirement of a future international agreement on tackling climate change.
Lisääntyvistä hiilikäyttöisistä voimalaitoksista peräisin olevat valtavat hiilidioksidipäästömäärät lisääntyvät jokaisena vuonna, jona tekniikkaa ei oteta käyttöön, ja hiilidioksidi jää ilmakehään useiksi vuosikymmeniksi.
The enormous output of CO2 from the growing number of coal-fired power stations will increase with every year of delay, and the gas will remain in the atmosphere for many, many decades to come.
Aiheellisiin CCS-tekniikan käyttöä koskeviin julkisiin huolenaiheisiin on vastattava, mutta ne on myös asetettava oikeaan mittakaavaan.
Legitimate public concerns about the use of CCS technology must be addressed but must also be placed in context.
On pelätty, että inertin hiilidioksidin kuljetus ja varastointi on vaarallista, mutta sitä ei voi edes verrata joka puolella Eurooppaa rutiininomaisesti tapahtuvaan metaanin kuljetukseen ja varastointiin.
Fears have been expressed that the transport and storage of inert CO2 presents a danger, but it hardly compares to the transport and storage of methane that takes place across Europe as a matter of routine.