natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bulgarian ja Romanian tuleva liittyminen kasvattaa eroja entisestään.
The forthcoming accession of Bulgaria and Romania can only further accentuate these disparities.
Rahoitusnäkymissä uudella ohjelmakaudella 2007–2013 rakennerahastoille varatut määrärahat eivät sitä vastoin kasva samassa suhteessa kuin väestö, joka asuu alueilla, joiden BKT on alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta: samalla kun tavoite 1 -alueiden (lähentymistavoite) väkiluku kasvaa 46 prosenttia, rakennerahastojen määrärahat kasvavat nykyisen rahoitusnäkymiä koskevan sopimuksen perusteella vain 31 prosenttia.
However, the increase in the appropriations set aside for the new programming period 2007-2013 of the Structural Funds does not match the increase in the population living in regions whose GDP is less than 75% of the Community average: while the population of Objective 1 ('convergence’) regions has increased by 46%, Structural Fund resources have risen only by 31%, owing to the present agreement on the financial perspective.
Neuvotteluissa rahoitusnäkymiä koskevasta toimielinten välisestä sopimuksesta Euroopan parlamentti pyrkii lisäämään rakennerahastojen määrärahoja, kuten Bögen mietinnössä todetaan.
The European Parliament is endeavouring, within the framework of negotiations on the Interinstitutional Agreement on the financial perspective, to obtain an increase in Structural Fund resources, as set out in the Böge report.
Euroopan parlamentti pyrkii saamaan ohjelmien aloitusajankohdan alueilla mahdollisimman aikaiseksi.
The European Parliament is keen that the programme should begin in the regions as early as possible.
Epäsuhtaisuuksien voimistuminen asettaa Euroopan unionille huomattavan haasteen sen osalta, miten uudella rakennepolitiikalla saavutetaan jatkossa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 158 artiklassa tarkoitettu tavoite taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamisesta ja alueiden välisten kehityserojen vähentämisestä.
These widening disparities present the European Union with a daunting challenge: how to ensure that the new structural policy continues to pursue the Treaty objective, set out in Article 158, of strengthening its economic and social cohesion and reducing disparities between the levels of development of the various regions.
Tästä syystä on sitäkin tärkeämpää käyttää niukat määrärahat älykkäästi, tehokkaasti ja keskitetysti.
It is therefore particularly important to use the scant resources available in an intelligent, efficient and concentrated manner.
Tärkeä väline tämän saavuttamiseksi ovat yhteisön strategiset suuntaviivat, jotka määritellään rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetusehdotuksen 23 ja 24 artiklassa ( KOM(2004)0492 ).
The Community's strategic guidelines which are provided for in Article 23 and 24 of the proposal for a general regulation on the Structural Funds (COM(2004) (492)) are an important instrument for achieving this end.
Kyseisten artiklojen mukaan strategiset suuntaviivat muodostavat kehyksen rahastojen tukitoimille ja ne hyväksytään perustamissopimuksen 161 artiklassa määritellyn hyväksyntämenettelyn mukaisesti kolmen kuukauden kuluessa rakennerahastoja koskevien yleisten säännösten voimaantulosta.
According to these guidelines, they constitute the framework for Fund interventions and, according to the assent procedure set out in Article 161 of the Treaty, must be adopted within three months of the entry into force of the general regulation on the Structural Funds.
Suuntaviivojen tarkoitus ja tavoite
Rationale and purpose of the guidelines
Yhteisön strategisten suuntaviivojen tavoitteena on suunnata koheesiopolitiikka vuosina 2007–2013 entistä voimakkaammin Euroopan kilpailukyvyn kasvattamiseen kasvun ja työllisyyden edistämiseksi.
The purpose of the Community's structural guidelines is to ensure that in the period 2007 to 2013 cohesion policy is more geared to increasing European competitiveness in the support of growth and jobs.
Tavoitteen saavuttamiseksi yhteisö panostaa ennen kaikkea osaamiseen, innovointiin ja inhimillisen pääoman suurempaan arvostamiseen.
In order to achieve this, the Community has made knowledge, innovation and the development of human capital its priorities.
Tässä yhteydessä rahastoja koskevien suuntaviivojen on määrä johtaa siihen, että kansallinen strateginen viitekehys ja sen avulla toimintaohjelmat suunnataan entistä voimakkaammin Lissabonin ja Göteborgin strategioiden mukaan.
The cross-fund guidelines are intended to ensure that national strategic framework plans, and thus operational programmes, particularly, are more closely geared to the Lisbon and Göteborg strategies.
Komissio toivoo erityisesti ohjelman suunnittelun tasolla, että
The Commission hopes that at the programme planning stage:
a) koheesiopolitiikan strategista ulottuvuutta vahvistetaan,
(a) the strategic dimension of cohesion policy will be reinforced;
b) paikalliset toimijat omaksuvat Lissabonin ja Göteborgin strategiat entistä paremmin.
(b) the players on the ground adhere themselves more closely to the Lisbon and Göteborg strategy.
Tätä tarkoitusta varten suuntaviivoissa ehdotetaan, että osarahoitetuissa ohjelmissa määrärahat sijoitetaan seuraaville kolmelle painopistealueelle:
To this end, the guidelines propose that the cofunded programmes should use the resources for the following three priorities:
Tehdään jäsenvaltioista, alueista ja kaupungeista entistä houkuttelevampia parantamalla saavutettavuutta, varmistamalla palvelujen riittävä laatu ja määrä sekä suojelemalla niiden ympäristöä.
Making Member States and their regions and cities more attractive by improving connections, ensuring an appropriate quality and level of services and by reserving the environmental potential;
Edistetään innovointia, yrittäjyyttä ja tietoon perustuvan talouden kasvua tutkimus- ja innovointivalmiuksien, kuten uusien tieto- ja viestintätekniikoiden avulla.
Promoting innovation and entrepreneurship and the growth of the knowledge economy by extending research and innovation capacities, notably by using the new information and communications technologies;
Luodaan uusia ja parempia työpaikkoja houkuttelemalla yhä useampia ihmisiä työelämään tai yrittäjyyteen, parantamalla työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä sekä lisäämällä inhimilliseen pääomaan tehtäviä investointeja.
Creating more and better jobs, by ensuring that more people take are employed or engage in entrepreneurial activity, that the adaptability of the workforce and enterprises improves, and that investments in human capital are increased.
Horisontaalisina näkökohtina suuntaviivoissa käsitellään erityisesti kaupunkien merkitystä kasvulle ja työllisyydelle, maaseudun talouden monipuolistamisen edistämistä sekä rajat ylittävää ja alueiden välistä yhteistyötä.
As regards horizontal aspects, the guidelines focus in particular on the importance of cities for growth and employment, on the promotion of the economic diversification of rural areas and on transfrontier and interregional cooperation.
Euroopan parlamentin kanta ja ehdotukset
Position and suggestions of the European Parliament
Euroopan parlamentti suhtautuu myönteisesti siihen, että yhteisön ensisijaiset tavoitteet tasapainoisen, yhtenäisen ja kestävän kehityksen edistämiseksi käyvät ilmi strategisista suuntaviivoista.
The European Parliament welcomes the fact that the strategic guidelines set the Community’s priorities in promoting balanced, harmonious and sustainable development.
Ennen kuin Euroopan parlamentti antaa puoltavan lausunnon strategisista suuntaviivoista Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 161 artiklassa tarkoitetun hyväksyntämenettelyn mukaisesti, se haluaisi vielä kiinnittää huomiota eräisiin kohtiin, jotka ovat erittäin tärkeitä strategisten suuntaviivojen avulla toteutettavan uuden rakennepolitiikan menestyksen kannalta.
Before the European Parliament decides to give its assent, in accordance with Article 161 of the Treaty, it would like to draw attention to a number of points which will determine the success of the new structural policy based on the strategic guidelines.
Koheesiopolitiikalla ei voida korvata jäsenvaltioiden ponnisteluja, jotka ovat välttämättömiä monella politiikan alalla Lissabonin strategian kunnianhimoisten tavoitteiden toteuttamiseksi.
Cohesion policy cannot replace the efforts of Member States which are necessary in many policy areas in order to attain the Lisbon Strategy's ambitious targets.
Siten eurooppalaisilla rakennerahastoilla ei voida myötävaikuttaa suoraan esimerkiksi siihen, että koulun keskeyttäneiden määrää vähennettäisiin, kuten suuntaviivoissa vaaditaan.
For example, the European Structural Funds cannot make any direct contribution to reducing the number of pupils leaving school, as demanded in the guidelines.
Tässä asiassa vaaditaan ennen kaikkea jäsenvaltioiden vastuuta.
It is the Member States which are primarily responsible for this.
Mitään vääriä odotuksia ei saisi herättää.
We must not nurture unrealistic expectations.
Lissabonin strategiaa, eli koko Euroopan kilpailukyvyn parantamista, ei pidä toteuttaa vahvan sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen kustannuksella, vaan sen on strategisten suuntaviivojen puitteissa aina vahvistettava yhteenkuuluvuutta.
Furthermore, the Lisbon Strategy, i.e. the drive to boost competitiveness throughout Europe, must not be pursued at the expense of achieving stronger social and economic cohesion, but rather must contribute to strengthening this cohesion within the framework of the strategic guidelines.
Lissabonin strategian on yhdessä Göteborgin strategian kanssa johdettava kohti talouden kestävää kehitystä.
The Lisbon Strategy must go hand in hand with the Göteborg strategy on sustainable economic development.
Göteborgin strategiaa ei ole alistettu osaksi Lissabonin strategiaa.
The Göteborg strategy is not secondary to the Lisbon Strategy.
Rakennerahastoja saa käyttää vain toimenpiteisiin, jotka ovat yhdenmukaisia Göteborgin tavoitteiden kanssa.
The Structural Funds may only be used for measures which are in line with the Göteborg objectives.
Monet kansalaisjärjestöt ovat aiheellisesti arvostelleet sitä, ettei asiaa ole ilmaistu strategisissa suuntaviivoissa riittävän selkeästi.
Many non-governmental organisations have complained, no doubt justifiably, that this is not made clear enough in the strategic guidelines.
Tässä yhteydessä komission ehdotusta on tarkasteltava kriittisesti määrärahojen käyttötarkoituksen määrittelyn (earmarking) osalta.
In this connection, we need to take a critical look at the Commission proposal for the earmarking of appropriations.
Tuntuu vaikealta jaotella toimenpiteet Lissabonin strategiaa tukeviin tai sellaisiin, jotka eivät tue sitä.
The classification of measures as measures which contribute to the Lisbon Strategy, or measures that do not, is problematical.
Rakennerahastojen määrärahojen käyttötarkoituksen määrittelyyn liittyy sitä paitsi vaara, että alueille ei anneta ohjelmien määrittelyn yhteydessä riittävää joustavuutta paikallisten ja alueellisten tarpeiden käsittelemiseksi.
Moreover, there is a danger that the earmarking of Structural Fund appropriations will not give the regions the flexibility they need in developing the programmes to meet their local and regional requirements.
Lisäksi on vältettävä sitä, että kohdentamisella luodaan uutta valvontabyrokratiaa, joka vaikeuttaa ohjelmien nopeaa valmistelua ja hankkeiden toteutusta.
Care must also be taken to prevent ‘earmarking' leading to the introduction of a new set of bureaucratic controls which make it difficult to draw up the programmes and implement the projects rapidly.
Erityisen tärkeää on se, kuka määrittelee, minkä toimenpiteiden katsotaan kuuluvan Lissabonin strategiaan.
It is particularly important who decides which measures form part of the Lisbon Strategy.
Esimerkiksi komission puheenjohtaja, jolta on peräisin aloite käyttötarkoituksen määrittämisestä (earmarking) , näyttää olevan sitä mieltä, että Euroopan laajuisen liikenneinfrastruktuurin rakentaminen ei kuulu Lissabonin strategian piiriin.
For example, the Commission President, who put forward the idea of earmarking in the first place, seems to believe that the extension of trans-European transport infrastructures is not part of the Lisbon Strategy.
Tämä näkökanta on nykyoloissa kyseenalainen.
This position is open to question.
Toinen puute nykyisessä komission ehdotuksessa strategisiksi suuntaviivoiksi on kaupunkiulottuvuuden riittämätön huomioon ottaminen.
The current Commission proposal on the strategic guidelines can also be criticised for failing to take into account sufficiently the urban dimension.
Kaupunkialueille ovat tunnusomaisia monet taloudellisista ja sosiaalisista eroista johtuvat ongelmat, kuten liikenteen suuri määrä, korkea rikollisuusaste tai ympäristön huono laatu, joihin on paneuduttava entistä huolellisemmin.
Owing to their economic and social disparities, conurbations are beset by numerous problems, for example heavy traffic, soaring crime rates and environmental pollution, and these need to be addressed more effectively.
Kaupunkialueiden tukemisen vahvistaminen on toivottavaa.
Assistance for urban areas must be increased.
Jessica-aloite on tässä yhteydessä tärkeä askel oikeaan suuntaan.
The JESSICA initiative is an important step in the right direction.
Toinen Euroopan parlamentille tärkeä asia on kumppanuusperiaate.
The European Parliament also sets great store by the partnership principle.
Pohja työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen ja kuntien vahvalle osallistumiselle kumppanuusperiaatteen puitteissa on erittäin huono.
The context for the close involvement of social partners, non-governmental organisations and municipalities under the partnership principle could hardly be less promising.
Ohjelmien valmistelulle ei jää juurikaan aikaa.
There is little time left for preparing the programmes.
Siksi neuvotteluja toimielinten välisestä sopimuksesta sekä säännöksistä ja suuntaviivoista käydään yhtä aikaa, samalla kun jäsenvaltiot ja niiden alueet jo pyrkivät mahdollisuuksien mukaan laatimaan uusia ohjelmia.
This is why negotiations on the Interinstitutional Agreement and on the regulations and guidelines are being conducted simultaneously, while the Member States and their regions are already endeavouring to draw up the new programmes as far as possible.
Näissä olosuhteissa on sitäkin tärkeämpää noudattaa kumppanuusperiaatetta, joka on Euroopan parlamentin mielestä olennainen tekijä ohjelmien täytäntöönpanon onnistumiselle.
Under these circumstances, it is particularly important to insist on the partnership principle which, in the eyes of the European Parliament, is a key factor in determining the success of the implementation of the programmes.
On ehdottoman välttämätöntä, että kaikki paikalliset asianosaiset, mukaan luettuna työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta, otetaan mukaan ohjelmien suunnitteluun ja toteutukseen sekä paikallisella että alueellisella tasolla.
It is absolutely crucial that all those concerned on the ground at local and regional level, including the social partners and civil society, be involved in the planning and implementation of programmes.
Tämä on ehdoton edellytys sille, että strategisilla suuntaviivoilla päästään tavoitteeseen, eli siihen, että paikalliset toimijat omaksuvat Lissabonin strategian entistä paremmin.
This is the indispensable precondition for ensuring that the strategic guidelines attain their objective, which is to ensure that the players on the ground adhere more closely to the Lisbon strategy.
Aikana, jolloin julkisia varoja on käytettävissä niukasti, ohjelmien menestyksekäs täytäntöönpano voidaan Euroopan parlamentin käsityksen mukaan toteuttaa hankkeiden tasolla myös yksityisen osarahoituksen tuella.
The European Parliament believes that at a time when public funds are scarce, it is permissible to promote private co-funding for projects in order to ensure the successful implementation of the programmes.
Tässä yhteydessä on noudatettava varojen täydentävyyden periaatetta, eli jäsenvaltioiden on aina yhdessä unionin kanssa tuettava rakennepolitiikkaa julkisilla varoilla.
However it is important to ensure compliance with the principle of the additionality of resources, i.e. Member States must always support structural policy with public funds in conjunction with the EU.
Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä käytetään rakennerahastojen yhteydessä hyväksi valitettavasti erittäin harvoin, koska suuri määrä oikeudellisia kysymyksiä on selvittämättä.
Public-private partnerships are, unfortunately, only very seldom used in connection with the Structural Funds, since they raise a host of unresolved legal questions.
Euroopan parlamentti pyytää komissiota myötävaikuttamaan siihen, että jäsenvaltioihin luodaan asianmukainen oikeudellinen kehys.
The European Parliament calls upon the Commission to help establish an appropriate legal framework in the Member States.
Rakennerahastojen avulla voidaan myös edistää naisten taloudellista ja sosiaalista tasa-arvoa.
The Structural Funds also have a contribution to make in advancing the economic and social equality of women.
Equal-yhteisöaloitteesta saatiin hyviä kokemuksia, joita olisi jatkettava myös uuden ohjelmajakson aikana.
Experience with the Community initiative EQUAL has been positive, and this should continue in the new programming period.
Tämän on käytävä ilmi myös strategisista suuntaviivoista.
This must also be reflected in the strategic guidelines.
Tällöin olisi erityisen toivottavaa, että kokemusta välittävien verkostojen avulla tapahtuvaa parhaiden käytäntöjen vaihtoa käytetään edelleen tärkeänä välineenä.
It is particularly desirable that exchanges of ‘best practices’ through networks continue to be employed as an important instrument.
On myös muistutettava vielä kerran joulukuussa 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston aikeista saattaa vanhoissa ja uusissa jäsenvaltioissa voimaan koheesiopolitiikkaa koskevia erilaisia oikeudellisia normeja.
Last but not least, we should also refer again to the intention of the European Council in December 2005 to introduce different legal standards within the framework of cohesion policy for the old and new Member States.
Euroopan parlamentti ei kuitenkaan hyväksynyt tätä aietta.
The European Parliament rejects this approach.
Se pitää tarpeellisena vain vuoteen 2010 asti ulottuvaa n+2-säännön käyttöä koskevaa poikkeussäännöstä.
It takes the view that all that is needed is a derogation for the application of the N+2 rule up to 2010.
Yhteisrahoituksen tasoon, arvonlisäveron tukikelpoisuuteen sekä sosiaalisten asuntojen rakentamiseen olisi sovellettava yhtäläisiä säännöksiä koko unionin alueella.
As regards cofunding rates, the eligibility of VAT and the construction of social housing should be subject to the same rules throughout the EU.
Henkilöresurssien vahvistamisen osalta komissio on asettanut tärkeimmäksi painopistealueeksi EU:n laajuisen työntekijöiden joustavuuden.
In enhancing human resources, one of the Commission’s priorities is the Europe-wide flexibility of workers.
Sen myötä on luonnollisesti otettava huomioon, että
It is important to bear in mind in this connection that:
Alueellista koheesiota ei myöskään otettu riittävällä tavalla huomioon komission suuntaviivoissa.
The item ‘territorial cohesion’ is another issue which has not yet been sufficiently addressed in the Commission’s guidelines.
LAUSUNTO työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnalta
OPINION OF THE COMMITTEE ON EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS
kasvua ja työllisyyttä tukevasta koheesiopolitiikasta: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007–2013
on cohesion policy in support of growth and jobs: Community strategic guidelines, 2007-2013
5. pitää erityisesti tarpeellisena, että koheesiopolitiikoissa otetaan huomioon sukupuoleen liittyvä väkivalta käyttämällä kyseisiä politiikkoja edistämään väkivallan uhrien työllistymistä;
Believes that it is particularly necessary for cohesion policies to take into account the problem of gender-based violence, with these policies being used to promote the employability of victims of ill-treatment;
7. kehottaa komissiota ottamaan jäsenvaltioiden, alueiden, paikallisviranomaisten ja työmarkkinaosapuolten edustajat tiiviimmin mukaan koheesiopolitiikkaan; katsoo, että työmarkkinaosapuolet ovat kasvua ja työllisyyttä tukevan kumppanuuden kantava voima; katsoo myös, että työmarkkinaosapuolten Euroopan laajuisia verkostoja on lujitettava;
Calls on the Commission to involve more actively representatives of the Member States, regions, local authorities and social partners in Cohesion Policy; considers that the social partners are an essential pillar of the partnership for growth and employment, and therefore also considers essential that trans-European social partner networks should be strengthened;
16. kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan strategisten kehystensä yhteydessä tukimekanismeista, joilla avustetaan yrityksiä parhaiden käytäntöjen vaihdossa sekä arvioidaan yhteistyömahdollisuuksia julkisten tutkimusinstituuttien kanssa innovoivien tuotteiden ja sovellusten edistämiseksi;
Calls on Member States to foresee in their strategic reference frameworks support mechanisms as to assist enterprises in exchanging best practices and evaluating the possibilities of cooperation with public research foundations and European information centres, with a view to promoting innovative products and applications
Kasvua ja työllisyyttä tukevasta koheesiopolitiikasta: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007–2013
Cohesion policy in support of growth and jobs: Community strategic guidelines, 2007-2013
LAUSUNTO liikenne- ja matkailuvaliokunnalta
OPINION OF THE COMMITTEE ON TRANSPORT AND TOURISM
kasvua ja työllisyyttä tukevasta koheesiopolitiikasta: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007–2013
on cohesion policy in support of growth and jobs: Community Strategic Guidelines, 2007-2013
Liikenne- ja matkailuvaliokunta pyytää asiasta vastaavaa aluekehitysvaliokuntaa sisällyttämään seuraavat ehdotukset päätöslauselmaesitykseensä, jonka se myöhemmin hyväksyy:
The Committee on Transport and Tourism calls on the Committee on Regional Development, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
9. korostaa tarvetta vahvistaa nykyisiä EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan mukaisia syrjäisimpien alueiden erityisten haittatekijöiden lieventämiseksi tarkoitettuja erityistoimia, erityisesti merten moottoriteihin liittyviä toimia ja muita liikenteen alan toimia, joilla pyritään vähentämään näiden alueiden ja Euroopan mantereen suuresta välimatkasta johtuvia lisäkustannuksia.
Points to the need to boost the existing specific measures currently provided for in Article 299(2) of the EC Treaty in order to mitigate the adverse impact of the particular constraints affecting the outermost regions, especially in connection with the ‘Motorways of the Sea’ and, with a view to reducing the additional costs incurred by the outermost regions on account of their geographical location, other measures related to transport between those regions and the European mainland.
Koheesiopolitiikan nykyinen tausta
Current background to Cohesion Policy
Eurooppa-neuvoston 15. joulukuuta 2005 tekemä päätös – muuttamattomana – tarkoittaa, että Euroopan laajuiselle liikenneverkolle (TEN-T) vuosiksi 2007–2013 myönnettäviä varoja supistetaan komission esittämästä 20 miljardista eurosta kuuteen miljardiin euroon.
The decision taken by the European Council on 15 December 2005, if unaltered, will mean that the amount available for Trans-European Networks-Transport (TEN-T) will be reduced to an estimated 6 billion Euros for the period 2007-2013 from the 20 billion Euros the Commission requested.
Koheesion osalta uusien jäsenvaltioiden ostovoima on suhteellisen heikko, mikä vaikeuttaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimusten ja muiden järjestelyjen toimintaa.
Where Cohesion is concerned the purchasing power of new Member States is relatively weak, which makes PPP and other arrangements more difficult and complicated.