natgillin/translations-raw huggingface dataset:
49. katsoo, että komission toteuttamissa toimissa, erityisesti Maailman kauppajärjestössä käytäviin neuvotteluihin liittyvissä toimissa on välttämätöntä ottaa huomioon kunkin alan kokonaistilanne ja erityispiirteet, mahdollisuudet ja haasteet sekä kunkin jäsenvaltion vaikeudet erityistesti naisten työllistämisen ja naisten oikeuksien alalla;
Considers that, among the measures to be taken by the Commission, in particular in the context of the World Trade Organisation (WTO) negotiations, account must be taken of the context and specific characteristics of each sector, the opportunities and challenges facing each sector and the difficulties encountered by each Member State, specifically as regards women’s employment and women’s rights;
Eurooppalaista teollisuutta koettelevat huomattavat muutokset, mutta sillä on edelleen strateginen merkitys kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden kehitykselle, ja se on johtanut alaa koskevan keskusteluun naisten ja miesten tasa-arvon tiimoilta.
European industry is undergoing significant change, but it retains strategic importance for the development of all European Union Member States, and it is therefore worth considering the sector from the point of view of equality between men and women.
On hyvin heterogeenisia aloja, joilla työskentelevien naisten osallistuminen, tehtävät ja mahdollisuudet ovat hyvien erilaisia.
There is a wide range of highly heterogeneous sectors, in which the presence, role and prospects of women working in those sectors differ considerably.
Perinteisesti naisia työllistävät alat ovat valmistusteollisuudessa, jossa työskentelee noin 85 prosenttia kaikista teollisuuden naistyöntekijöistä.
On the one hand, the ‘traditional’ sectors in which women are employed are concentrated in the manufacturing industry, with around 85% of total female industrial employment.
On kuitenkin syntynyt uusia informaatio- ja viestintäteknologian aloja, joiden työntekijöistä 15 prosenttia on naisia, ja huipputeknologian alan teollisuutta (lentokoneteollisuus, kemian teollisuus), jossa naisia on vähän.
On the other hand there are the newly emerging ICT sectors, with 15%, and cutting-edge industry (aeronautics, chemical industry), where women are represented only to a small extent.
Eurostatin tutkimuksessa naisten työvoimasta Euroopan unionissa, että niistä lähes 200 miljoonasta ihmisestä, jotka ovat työssä tai harjoittavat taloudellista toimintaa Euroopan unionissa, yli 44 prosenttia on naisia.
The Eurostat study on labour forces in the European Union shows that, of around 200 million people employed or exercising an economic activity in the European Union, more than 44% are women.
Keskimäärin yli 14 prosenttia työssä olevista naisista työskentelee teollisuudessa, mutta joissakin maissa tämä prosenttiosuus on lähellä 25:aa tai enemmän, esimerkiksi Bulgariassa 28 prosenttia ja useissa uusissa itäisissä jäsenvaltioissa, kuten Tshekin tasavallassa se on 26 prosenttia, Slovakiassa ja Romaniassa ja esimerkiksi Kreikassa, Unkarissa ja Portugalissa se on 20 prosentin tienoilla.
On average, more than 14% of employed women work in industry, with this percentage rising to 25% or more in some countries, reaching a peak of 28% in Bulgaria and various other new Member States in Eastern Europe such as the Czech Republic (26%), Slovakia and Romania, and standing at around 20% in other countries such as Greece, Hungary and Portugal.
Todettakoon vielä, että useat työpaikat ovat osa-aikaisia (yli 21 prosenttia), ja tämän alan osa-aikatyöntekijöistä naisten osuus on lähes 65 prosenttia.
It might also be noted that, in many cases, this takes the form of part-time employment (more than 21%), and that women represent around 65% of part-time workers in this sector.
Naisten asemaa teollisuudessa koskeva tarkastelu edellyttää useiden yhteisön politiikanalojen analysoimista yhteisten ensisijaisten tavoitteiden, vallitsevien erityispiirteiden, eroavaisuuksien ja ristiriitaisuuksien esiin tuomiseksi.
Studying the situation of women in industry entails an analysis of various Community policies in order to highlight the common priorities, specific characteristics, divergences and contradictions.
Komissio esitti teollisuutta koskevan analyysinsa Lissabonin strategiaa koskevassa tiedonannossaan ( KOM(2005)0474 ) "Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: EU:n valmistusteollisuutta vahvistavat toimintapuitteet – Yhtenäisempi lähestymistapa teollisuuspolitiikkaan".
The Commission placed its analysis of industry in the context of the Lisbon Strategy in its communication ( COM(2005)0474 ) on ‘implementing the Community Lisbon Programme: a policy framework to strengthen EU manufacturing - towards a more integrated approach for industrial policy’.
Asiakirjassa mainitaan muun muassa, että komissio aikoo noudattaa aikaisempia sitoumuksiaan edistää ja helpottaa teollisuuden innovaatio- ja muutosprosesseja ja siinä korostetaan myös, että tiedonannossa kasvua ja työllisyyttä koskevasta toimintaohjelmasta teollisuuspolitiikan katsottiin perustuvan EU:n ja jäsenvaltioiden kumppanuuteen.
Inter alia, this document states that the Commission stands by its commitments to apply an industrial policy aimed at encouraging and facilitating the process of industrial innovation and change, stressing that the communication on the action programme for growth and employment noted that industrial policy is based on a partnership between the EU and Member States .
Tähän asiakirjaan sisältyvien työllisyyden haasteiden joukossa ei kuitenkaan ole mainittu sukupuoliulottuvuutta eikä siinä ei tuoda esiin asianmukaisesti naisten osallistumista joillekin teollisuuden aloille, joilla suurin osa heistä on työssä, jossa ei vaadita mitään ammattitaitoa ja jotka ovat haavoittuvimpia rakennemuutoksissa.
However, the challenges in relation to employment set out in this document take no account of the gender dimension, and consequently they do not give due recognition to women’s participation in some sectors of industry, where they are generally relegated to unskilled work which makes them more vulnerable in the event of restructuring.
Siksi on tärkeää vaatia metodisen sukupuoliulottuvuuden järjestelmällistä sisällyttämistä yhteisön teollisuuspolitiikkaan.
It is therefore important to stress the need for systematic recourse to gender mainstreaming when shaping Community industrial policy.
Tämän järjestelmällisen lähestymistavan, jonka pitäisi kattaa kaikkien työmarkkinaosapuolten aktiivinen osallistuminen, avulla pitäisi olla mahdollista arvioida alakohtaisesti asianomaisten osapuolten haasteisiin vastaamista ottaen huomioon työllistettävyyden sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden taso.
This methodical approach, which should include active participation by all the social partners, should enable an assessment to be made for all the parties concerned by the challenges, sector by sector, taking account of the level of employability and of economic, social and regional cohesion.
Yrityksen kilpailukyvyn menettäminen voi johtua yhtä lailla siitä, että työntekijöillä ei ole valmiuksia teknologisiin muutoksiin, kuin kyvyttömyydestä pitää henkilöresursseja epäasianmukaisen sovittelupolitiikan tai sellaisten kilpailuun tai maailmankauppaan liittyvien ensisijaisten tavoitteiden vuoksi.
An undertaking’s loss of competitiveness may result from a workforce left unprepared for technological changes or from an inability to retain human resources owing to an inadequate conciliation policy or the prevalence of competition and world trade priorities to the detriment of women’s rights and economic and social cohesion.
Tästä syystä ennen kaikkea naiset ovat riskialttiita, koska asianomaiset osapuolet ovat etupäässä haavoittuvimmilla teollisuuden aloilla työskenteleviä naisia.
Consequently the risks are profoundly feminised, since the parties involved are primarily women in the most fragile industrial sectors.
Tutkimukset osoittavat, että sukupuolen ja tehtävän mukaan yrityksissä eriteltyjä tietoja ei ole saatavissa, minkä vuoksi on vaikeaa tehdä vertailuja eri alojen välillä ja mahdotonta arvioida riittävän tarkasti sukupuoleen perustuvaa tehtäväjakoa.
The investigations made show that there is a lack of data broken down by gender and function in undertakings, which makes it difficult to draw comparisons between the various sectors and makes it impossible to carry out a sufficiently precise assessment of the gender-based differentiation of functions.
Nämä puutteet vaikuttavat merkitsevästi niin todellisten palkkaerojen kuin naisten urakehityksen yrityksissä arviointiin.
These shortcomings have significant repercussions both for the assessment of the actual wage gap and the analysis of career development for women within undertakings.
Tiedetään, että joillakin aloilla on vielä noin 20 prosentin ero samasta työstä maksettavien miesten ja naisen palkkojen välillä.
It has been established that in some sectors there are still wage differences of around 20% between men and women in similar jobs.
Lisäksi naisvaltaisilla aloilla on yleensä matalammat palkat ja vielä on tavallista, että tehtaissa, joiden työntekijöistä suurin osa on naisia, valtaosa päälliköistä on miehiä.
Moreover, the professional categories where women predominate have lower wages, and it is still common to find majority male management in factories with predominantly female staff.
Esimerkiksi EIRO:n tutkimuksessa naisten ja miesten tasa-arvoa teollisuudessa koskevasta kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta korostetaan määrällisiä tilastoja koskevaa ongelmaa.
For example, the EIRO study on an integrated approach to gender equality in industrial relations highlights the problem of quantitative statistical data.
On varmasti tärkeää kerätä syvällisempiä laadullisia tietoja esimerkiksi hyvistä käytänteistä, mukaan lukien työehtosopimuksiin liittyvistä kysymyksistä ja erityisesti oikeuksia ja mahdollisuuksia koskevien tasa-arvolausekkeiden oikeudellisesta painoarvosta ja niiden noudattamisen tasosta.
It is important to improve the collection of qualitative data (for example on good practices), including in relation to collective labour agreements, above all the legal status of and degree of compliance with clauses relating to equal rights and opportunities.
On kuitenkin myös tärkeää kehittää ja syventää sukupuolen perusteella jaoteltuja tilastotietoja, jotta voidaan arvioida ja kehittää sukupuoliulottuvuutta työoloja koskevissa tutkimuksissa, mielipidetutkimuksissa ja kansallisissa selvityksissä niin, että voidaan määritellä yksityiskohtaisemmin naisten ja miesten erityisvaikeudet ja -tarpeet.
But it is also important to develop and improve the collection of gender-differentiated statistics so that the gender dimension can be better assessed and explored in national studies and surveys/investigations on working conditions with a view to precisely identifying the specific difficulties and needs of women and men.
Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö vahvisti työoloja vuonna 2005 koskevassa tutkimuksessaan, että osa-aikatyötä tekevillä työntekijöillä (suurin osa heistä on naisia) on yleensä rajalliset mahdollisuudet päästä ammatilliseen koulutukseen.
In its 2005 survey on working conditions, the European Foundation for the Improvement of Working Conditions noted that part-time workers (the vast majority of whom are women) generally have limited access to vocational training.
Lisäksi on syytä korostaa, että pk-yrityksissä, jotka työllistävät noin 60 prosenttia valmistusteollisuuden työvoimasta, mahdollisuus saada ammatillista jatkokoulutusta on edelleen merkittävä ongelma, koska niissä ei ole mahdollisuutta tehtäväkiertoon henkilöstön vähäisen määrän vuoksi.
Furthermore, it should be pointed out that in SMEs, which employ around 60% of the workforce in the manufacturing industry, access to continuous training is a significant problem given the lack of rotation possibilities owing to the small number of staff.
Siksi on ensisijaisen tärkeää varmistaa erilaisia tukimuotoja pk-yrityksille, jotta ne voivat selviytyä kasvavista vaikeuksistaan säilyttää niissä usein epävarmoissa työsuhteissa työskentelevien naisten työpaikat.
It is therefore vital to guarantee forms of support to offset the added difficulties facing SMEs in order to foster the continued employment of women working under insecure conditions in SMEs.
Stereotypiat perustuvat tyttöjen ja poikien koulutusvalintoihin mutta heijastuvat myös teollisuuden ja yritysten työnjakoon.
The persistence of stereotypes starts with the choice of education for girls and boys but is also reflected in the division of labour in industry and within undertakings.
Vaikka tyttöjen lukumäärä teknisessä ja luonnontieteellisessä koulutuksessa on lisääntynyt, nuorten naisten kohtaamat esteet opintojen jälkeisissä vaiheissa ja työelämän alussa saavat heidät luopumaan tieteellisestä urasta teollisuuden alalla.
It has been established that, despite the increase in the number of girls studying science and technology, the obstacles encountered at subsequent stages of their studies and in their first working environment lead young women to abandon scientific careers in industry.
Nykyisissä informaatio- ja viestintäteknologian alan hankkeissa pyritään määrittelemään uudelleen ammatteja, jotta ne houkuttelisivat enemmän tyttöjä hakeutumaan kyseisille työmarkkinoille.
Current projects in the field of ICT therefore aim to redefine occupational posts in order to attract a larger number of girls to this labour market.
Euroopan parlamentti korosti 10. syyskuuta 2002 antamassaan päätöslauselmassa naisten edustuksesta Euroopan unionin työmarkkinaosapuolissa naisten vähäistä osallistumista päätöksentekoelimiin ja kehotti komissiota ja työmarkkinaosapuolia sitoutumaan sukupuolten tasa-arvon aktiiviseen edistämiseen tällä alalla.
In its resolution of 25 September 2002 on representation of women among the social partners of the EU, Parliament highlighted the lack of women’s participation in decision-making bodies and invited the Commission and the social partners to play an active part in promoting gender equality in this field.
Tutkimuksessaan naisten asemasta ammattiliitoissa Homa Dean
In a study on the role of women in trade unions, Homa Dean
"Les femmes dans les syndicats – méthodes et bonnes pratiques pour l´intégration de la dimension du genre" – Homa Dean, Institut Fédéral Belge pour l´Egalité des Femmes et des Hommes. esittää tärkeimmät toimintalinjat naisten edustuksen vahvistamiseksi ja ennen kaikkea sukupuoliulottuvuuden tiedostamiseksi työehtosopimusneuvotteluihin liittyvissä ongelmissa ja tuo myös esiin vaatimuksen siitä, että niiden pitäisi sisältää täsmällisempiä sukupuolen perusteella jaoteltuja tilastotietoja, sisäistä koulutusta sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta, sukupuolivaikutusten arvioinnista ja sukupuolinäkökulman tarkastuksesta.
‘Les femmes dans les syndicats – méthodes et bonnes pratiques pour l´intégration de la dimension du genre’ – Homa Dean, Institut Fédéral Belge pour l´Egalité des Femmes et des Hommes. sets out the main lines of positive action to boost women’s representation and above all to raise awareness of the gender dimension in the issues addressed during collective bargaining, including the need for such negotiations to cover the improvement of gender-differentiated statistics, internal training on gender mainstreaming, a gender impact assessment and a gender audit.
Eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten (UNICE/UEAPME, CEEP ja CES) hyväksymä naisten ja miesten yhtäläistä kohtelua koskevassa toimintasuunnitelmassa sitoudutaan merkittävästi lisäämään tietoisuutta naisten tilanteesta työmarkkinoilla.
The adoption of a framework for action on gender equality by the European social partners (UNICE/UEAPME, CEEP and ETUC) represents a significant commitment to raise awareness of women’s situation on the labour market.
Pyrkimys molempien sukupuolten tasapainoista edustusta koskevalla tavoitteella voidaan saada aikaan huomattavia vaikutuksia teollisuusaloilla.
The goal of balanced representation for men and women could have a significant impact on industrial sectors.
Lisäksi on painotettava työmarkkinaosapuolten sitoutumista tyttöjen osuuden edistämiseen teknisillä ja luonnontieteellisillä ura-alueilla.
Attention should also be drawn to the commitment given by the social partners to encourage girls to take up technical and/or scientific careers.
Joitakin ehdotuksia
Some proposals
– toteutetaan kiireellisiä toimia palkkasyrjinnän torjumiseksi erityisesti laatimalla alakohtaisia vaiheittaisia suunnitelmia, joissa on täsmälliset tavoitteet suoran ja epäsuoran palkkasyrjinnän lopettamiseksi;
- insisting on urgent measures to combat wage discrimination, particularly by drawing up phased sectoral plans with precise targets, which will make it possible to put an end to direct and indirect wage discrimination;
– lisätään yritysten tietoisuutta ja niiden valvontaa, joilla pyritään varmistamaan paremmat työolot kiinnittämällä huomiota työaikoihin, vanhempien oikeuksiin ja työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisen mahdollisuuksiin, ja vaatii, ettei mitään lainsäädäntöä, jossa näitä oikeuksia ei oteta huomioon, saa hyväksyä;
- insisting on greater awareness and monitoring of undertakings, paying particular attention to working conditions, working time, compliance with maternity and paternity rights and reconciling working life and family life, asking that no legislation detrimental to these rights should be approved;
– vältetään pakollista liikkuvuutta ja sitä, että maahanmuuttajanaiset joutuisivat huonompiin työolosuhteisiin;
- preventing forced mobility and inferior working conditions for migrant women;
– varmistetaan, että työ-, perhe-, ja yksityiselämän yhteensovittamista koskevat toimet eivät johda miesten ja naisten erilaisten roolien vahvistumiseen naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelman 2006–2010 ensisijaisten tavoitteiden, etenkin naisten taloudellista riippumattomuutta koskevien tavoitteiden vastaisesti, ja vaatii, että lasten päivähoitopaikkojen ja iltapäivätoiminnan sekä ikääntyneiden tukemisen tarpeet katetaan täydellisesti;
- guaranteeing that measures taken in the field of reconciling professional, family and private life do not lead to the sedimentation of the roles of men and women contrary to the priorities of the Road Map for Gender Equality 2006 - 2010, in particular as regards women’s economic independence, and calling for universal cover in terms of crèches, nurseries, leisure facilities for children and support for elderly people;
– määritellään työterveyssuojelua koskevat kriteerit, joissa otetaan huomioon sukupuoliulottuvuus niin tutkimuksessa kuin valvonnassa ja ennaltaehkäisevissä toimissa;
- defining parameters for health protection at work that take account of the gender dimension, at the level of both research and inspection and preventive measures;
– edistetään sukupuoliulottuvuuden huomioon ottamista työoloja ja työhönottoa koskevissa tutkimuksissa, mielipidetutkimuksissa ja kansallisissa selvityksissä,
- developing the gender dimension in studies and national surveys/investigations on working and employment conditions;
– tehostetaan naisille suunnatun ammatillisen koulutuksen tukemista pk-yrityksissä, johon sisältyy tutkimuksen ja innovoinnin tukeminen seitsemännen puiteohjelman sekä pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) tukemista koskevan Santa Maria da Feirassa hyväksytyn peruskirjan mukaisesti;
- strengthening support for vocational training for women in industrial SMEs, including support for research and innovation, in line with the 7th framework programme and the Santa Maria da Feira Charter on SMEs;
– suunnitellaan paremmin naisille suunnattavaa koulutustarjontaa heidän työolojensa parantamiseksi ja korostetaan sellaisten luonnontieteiden ja tekniikan alan käytännön koulutusohjelmien merkitystä, joilla pyritään varmistamaan naisille suunnattavan koulutustarjonnan laatu ja monipuolisuus eri jäsenvaltioissa ja levittämään hyviä käytänteitä, jotka liittyvät naisten osallistumisen teolliseen tutkimukseen ja huipputeknologian yrityksiin;
- better planning for women’s training requirements with the aim of helping to improve their employment conditions, stressing the importance of operational training programmes for science and technology, guaranteeing the quality and diversification of training opportunities for women in the various Member States and disseminating existing good practice regarding women’s participation in industrial research and cutting-edge industries;
– kaikissa politiikoissa otetaan huomioon naisten eritysasema teollisuudessa, etenkin aloilla, jotka kärsivät rakennemuutoksista ja maailmankaupan toimista;
- taking account of women’s specific situation in industry in all policies, particularly in the sectors affected by structural changes and measures in the field of world trade;
– kiinnitetään erityistä huomiota kolmansista maista ja pitää tärkeänä seurata eräiden tekstiilituotteiden tuontia koskevan Euroopan unionin ja Kiinan kansantasavallan välisen yhteisymmärryspöytäkirjan soveltamista sen voimassaolon mahdollista jatkamista joulukuun 2007 jälkeen silmällä pitäen;
- paying particular attention to the import of products from third countries, whereby the application of the memorandum of understanding between the European Union and the People’s Republic of China on the import of certain textiles products should be monitored, with a view to its possible extension beyond December 2007;
– tuetaan epäsuotuisia alueita, pysyvistä rakenteellisista haitoista kärsiviä alueita, syrjäisimpiä alueita ja alueita, jotka ovat kärsineet äskettäin teollisuustoiminnan lopettamisesta tai sen uudelleen suuntaamisesta taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja naisten sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi;
- supporting the less-favoured regions, areas with permanent structural disadvantages, the outermost regions and areas affected by recent deindustrialisation or industrial restructuring in order to strengthen women’s social inclusion;
– kiinnitetään erityistä huomiota yrityssiirtoihin, jotka ovat haitanneet naisvaltaisia teollisuusaloja, kuten tekstiili-, vaatetus-, pitsi-, kenkä-, kaapeli-, sähkötarvike- ja elektroniikkateollisuutta sekä eri elintarviketeollisuuden haaroja;
- paying particular attention to relocations that have affected industries with a high concentration of female labour, such as textiles, garments, embroidery, footwear, cabling, ceramics, electrical and electronic equipment and various parts of the food sector;
– kannustetaan tuotemerkkien luomiseen, tuotannon alkuperämerkintöjen puolustamiseen ja naisvaltaisten yhteisön teollisuuden alojen tuotteiden menekin edistämiseen erityisesti yhteisön ulkopuolella alan näyttelyissä ja kansainvälisillä messuilla edistämällä siten naisten työtä ja varmistamalla heidän työllistämisensä;
- supporting the textile sector as a productive branch and supporting Community programmes that encourage the creation of trade marks, the protection of designations of origin and the external promotion of Community products from industrial sectors where women predominate, in particular at professional and international trade fairs, thereby promoting women’s work and guaranteeing their employment;
– otetaan huomioon erityisesti Maailman kauppajärjestössä käytäviin neuvotteluihin liittyvissä toimissa kunkin alan kokonaistilanteen ja erityispiirteet, mahdollisuudet ja haasteet sekä kunkin jäsenvaltion vaikeudet erityistesti naisten työllistämisen ja naisten oikeuksien alalla.
- paying attention to the measures to be taken, particularly in the WTO, to take account of the context and specific characteristics of each sector, the opportunities and challenges facing them and the difficulties encountered by each Member State, specifically as regards women’s employment and women’s rights.
1. katsoo, että naisten roolia ei voida millään teollisuuden alalla tarkastella erillään teollisuuden tilanteesta Euroopan unionissa yleensä, EU:n teollisuuden kohtaamista haasteista tai tarpeesta löytää oikeita ratkaisuja;
Is of the opinion that the role of women in any industrial sector cannot be viewed in isolation from the state of industry in the European Union generally, the challenges that industry in the EU is facing or the need for successful answers;
Hyväksytyt tekstit, 20.6.2007, P6_TA(2007)0269 . ;
Texts adopted, 20.6.2007, P6_TA(2007)0269 . ;