natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ohjaaja Cédric Klapisch EP:ssä EP:n ensimmäiset monikulttuurisuuspäivät 16.–18. lokakuuta keskittyivät eurooppalaiseen elokuvaan ja sen paikkaan politiikassa, kulttuurissa ja identiteetissä.
This week saw European "Cultural Diversity Days" at the European Parliament focusing on the European film industry and its contribution to society.
Xavierin hahmo Espanjalaisessa kimppakämpässä pakeni Euroopan byrokratiaa.
You have warned that European film will deteriorate over the next three years.
"Kyllä, tulin toimielinten Eurooppaan juosten, enkä ole ainoa.
I am looking at the political side of things because I am concerned for young film makers.
Me, ryhmä elokuvantekijöitä ymmärsimme, että se on tärkeää.
Creativity is not being helped in Europe.
Ymmärrämme, että juoksu tuottojen perässä on haitallista sekä elokuvalle että kansalaisille.
If one doesn't help people create, creativity will be lost.
Lähdimme mukaan elokuvanteon poliittiseen puoleen, koska tajusimme, että tilanne huononee seuraavien kolmen, neljän vuoden kuluessa."
It is not easy today for a young film maker to launch into the market but I want to do it for them because if no one had helped me I would not be where I am today.
Kolme vuotta on lyhyt aika, miksi näin?
LUX Prize: EP commits itself to Culture
"Digitaalisen vallankumouksen vuoksi.
Eighty years ago to the day, the first full-length movie with synchronized sound was released.
Olen kiinnostunut asioiden poliittisesta puolesta, koska olen huolissani nuorista elokuvantekijöistä.
Today, the "seventh art" is arguably the first, with film central to cultural identity and experience across the planet.
Luovuutta ei aviteta Euroopassa.
In recognition of this, the European Parliament has created the LUX Prize.
Jos ihmisiä ei auteta luomaan, menetämme luovuuden.
From 800 European films released between 1 May 2006 and 1 June 2007, three were short-listed for the Prize, awarded 24 October.
Haluan kuitenkin auttaa heitä, koska jos kukaan ei olisi auttanut minua, en olisi tässä tänään", Klapisch toteaa.
The winner received a trophy and financial aid to subtitle the film into all 23 EU official languages.
Cédric Klapischin haastattelu EbS:llä Älä unohda kulttuuria uudistussopimuksesta (englanniksi)
The original version of the winning film will be adapted to people with special needs and if the film is already being screened across Europe, money will be made available to put the film on DVD.
LUX-palkinto: EP edistää eurooppalaista elokuvaa
The short-listed films were:
EP perusti LUX-elokuvapalkinnon kunnianosoituksena eurooppalaiselle elokuvalle.
The EU as a cultural project EP Vice-President Gérard Onesta is the driving force behind the prize.
Kolme elokuvaa kilpaili ensimmäisestä LUX-palkinnosta, jonka parlamentti luovutti 24. lokakuuta.
He sees Europe as a cultural project, with the European Parliament playing an essential part.
Raati koostui EP:n jäsenistä.
"Fifty years ago Monnet is often quoted as saying: 'If we had to do everything again, we would have to start with culture.'"
Jo elokuvan pioneerit Lumièren veljekset kantoivat valon nimeä.
"The EU is mostly associated with technocracy.
Latinan valoa merkitsevä sana lux inspiroi myös parlamentin elokuvapalkinnon taustahahmoja.
We want an intimate Europe, one close to the citizen," said Mr Onesta.
Symboliikkaa on palkintopokaalissakin: se esittää Baabelin tornia, joka kuten Euroopan parlamenttikin symboloi kielellistä ja kulttuurista monimuotoisuutta.
The US understood this a century ago with Hollywood, but it is more difficult in Europe because of linguistic barriers and national markets.
"Vaikka Baabelin torni kaatuikin, me haluamme rakentaa myönteisen käsitteen samalta arvopohjalta, kulttuurista monimuotoisuutta kunnioittaen", yksi hankkeen puuhaajista, EP:n varapuhemies Gérard Onesta (vihreät, Ranska) kertoi.
The prize aims to bring Europe closer to the citizens via cinema and to make high quality non-elitist films for the public.
Tämä oli Onestankin peruste tukea hanketta.
Lux means light in Latin.
Ylitetään Euroopan tekniset ja kielelliset rajat "EU yhdistetään useimmiten teknokratiaan.
The trophy represents a positive version of the tower of Babel, like the European Parliament, a symbol of linguistic and cultural diversity, said Mr Onesta.
Me haluamme intiimiä, kansalaisia lähellä olevaa Eurooppaa.
More about the Lux prize Audio, 30:03
Yhdysvallat ymmärsi tämän vuosisata sitten Hollywoodin avulla.
Parliament's new film prize to boost European cinema
Eurooppalainen elokuva ei kykene kilpailemaan amerikkalaisten kassamagneettien kanssa katsojista.
A film about two students dealing with unwanted pregnancy in Communist Romania received the prestigious Palme d'Or award at Cannes.
Euroopan kielellinen rikkaus on samalla heikkous: sen elokuvamarkkinat ovat hajanaiset ja kielirajat rajoittavat elokuvien levitystä.
Although many European films are being produced this boost will still be welcome.
Elokuvapalkinnon tarkoituksena on helpottaa eurooppalaisten elokuvien "vapaata liikkuvuutta" EU:ssa sekä herättää keskustelua eurooppalaisista arvoista, kulttuurisesta moninaisuudesta ja yhdentymisestä.
One barrier European cinema faces in reaching a wide audience is the diversity of European languages and the cost of subtitles and dubbing.
Palkinnolla rahoitetaan voittajaelokuvan tekstitys EU:n virallisille 23 kielille.
A new film award by the European Parliament will from this autumn offer the winner the chance to subtitle their film in the EU's 23 languages.
Alkuperäisversio myös esimerkiksi tekstitetään kuuroille.
Directed by Cristian Mungiu "4 months, 3 weeks and 2 days" is the first Romanian film ever to receive the coveted award.
Ja vuoden elokuva on..?
It is one of 862 films produced in the EU in 2006 - a substantial increase from the previous year.
Voittaja valittiin kolmesta ehdokkaasta, jotka seulottiin 800:sta toukokuun 2006 ja kesäkuun 2007 välillä EU-maissa levitykseen tulleesta elokuvasta.
Figures from across the Union show cinema attendances continue to rise, but the well financed and marketed Hollywood films produced in English continue to dominate.
Elokuvat esitettiin yhdeksän kertaa Euroopan parlamentissa Brysselissä ajalla 1.–18. lokakuuta.
European films gained just 27% of the market share in the cinema last year.
Ne ovat olleet teatterilevityksessä useissa EU-maissa.
As well as problems on the "domestic" European market films often struggle to make any impact at all on US audiences.
Ehdokkaat olivat:
"Prix LUX" - films we can all understand The Parliament's new film prize "Prix LUX" (Lux is "light" in Latin) will allow the winning film will to be subtitled into the EU's 23 official languages.
"Auf der anderen Seite" (Taivaan reunalla), ohjaus Fatih Akin
"It will prove that diversity is not an obstacle but an opportunity" he told us.
"4 luni, 3 saptamini si 2 zile" (4 kuukautta, 3 viikkoa ja 2 päivää), ohjaus Cristian Mungiu
This film was financed by the EU's cinema programme "MEDIA".
"Belle toujours", jatkumo Luis Buñuelin Päiväperholle, ohjaus Manoel di Oliveira
The "Queen" directed by Stephen Frears was another example of a European film doing well at the US box office.
Näytökset olivat ilmaisia ja niitä pääsi katsomaan parlamentin kulkuluvalla.
He commented that the European film industry was "fragile" given its fragmentation in different languages and states.
Etusija katsomossa annettiin parlamentin jäsenille, jotka valitsivat voittajan.
The aim of MEDIA is to support Europe's audiovisual industry.
Äänestää saivat vain ne jäsenet, jotka olivat nähneet kaikki kolme elokuvaa joko parlamentin näytöksissä tai elokuvateattereissa.
It supports the development and distribution of thousands of films as well as training activities, festivals and promotion projects throughout the continent.
Puhemies Hans-Gert Pöttering luovutti ensimmäisen LUX-palkinnon 24. lokakuuta parlamentin täysistunnossa Strasbourgissa.
In October last year MEPs - as part of the EU's budget for 2007-2013, approved 755 million in funding for MEDIA over that period.
Euroopan väestöhaasteet, osa yksi: ikäpyramidi
Ageing and shrinking Europe - what's the answer?
Uusia eurooppalaisia syntyy yhä vähemmän
old and young hand in hand
Useimmilla tunnusluvuilla mitaten Eurooppa seisoo vahvoilla jaloilla.
It's an old adage that "none of us are getting any younger".
Laajentuminen ja talouskasvun jatkuminen ovat vahvistaneet sen asemia ja se on pysynyt rauhan ja vaurauden saarekkeena maailman melskeiden keskellä.
However, in the coming decades this is an issue the EU will have to face.
Samalla kun keskustelu demokratiavajeesta on tyrehtynyt, Euroopan demografinen vajaus puhuttaa yhä useampia.
The current average age in Europe is 39, current trends could push this to 49 by 2050.
Euroopan väestö vähenee ja harmaantuu.
This means more pensioners and less people of working age.
Maapallon väkiluku on kasvanut huimaa vauhtia viimeisten vuosikymmenten aikana; 1950-vuoden 2,5 miljardista on tultu nykyiseen 6,6 miljardiin ja väkiluvun uskotaan nousevan 9,1 miljardiin 2050 mennessä.
This is due not only to rising populations in other parts of the world, but also to the fact that Europe has a declining population.
Bye, bye beibibuumi
Bye, bye baby boom!
Keskimääräinen lapsiluku naista kohden on EU:ssa 1,52.
Across the EU women have an average of 1.52 children.
Tämä jää alle väestön uusiutumisrajan, joka olisi 2,1 lasta.
This is below the 2.1 child threshold needed to replace the population.
Uusia eurooppalaisia siis syntyy vähemmän kuin heitä kuolee.
As the post-war baby boomers reach retirement age and life expectancy increases, the number of people in employment and paying tax (to support to the pension and healthcare system) will be comparatively smaller.
Kun sotien jälkeisen beibibuumin tulokkaat siirtyvät eläkkeelle, kurjistuu myös väestön huoltosuhde, kun yhä pienempi määrä työssäkäyviä joutuu elättämään yhä suuremman osan ei-työllistä väestöä.
As European Commissioner for Employment Affairs Vladimir Špidla explained in October last year when he launched Commission proposals: "today, there are four people of working age for every person over 65, by 2050, this ratio will have dropped to two workers paying for one pensioner."
"Nyt meillä on neljä työikäistä jokaista yli 65-vuotiasta kohden.
It is in response to the Commission Communication "The demographic future of Europe" that Parliament's Employment and Social Affairs Committee is drafting a report.
Eurooppalaisten keski-ikä oli vuonna 2004 39 vuotta.
This is due to be voted on in the full Committee on 19 December.
Se noussee 49 vuoteen 2050 mennessä, kun joka kymmenes eurooppalainen on yli 80-vuotias.
In addition to concerns over pensions, an ageing population will place growing pressure on Europe's healthcare systems.
Elinajanodote noussee samalla taloudellisen, sosiaalisen ja lääketieteen kehityksen myötä kuudella vuodella miesten ja viidellä naisten osalta.
As health costs increase extra money will have to be found.
Vaikka ikääntyviä eurooppalaisia odottaakin pidempi elinikä, on sillä myös hintansa kasvaneina terveydenhuollon ja sosiaaliturvan menoina sekä eläkkeinä.
Just as a strong economy will be needed to cope with the extra strain staring it is envisaged that the EU's GDP could fall by up to 1.2% between 2031 and 2050 as the population ages.
Mistä apu?
What can be done?
Kuinka sitten taata Euroopan elinkelpoisuus ja riittävä määrä työvoimaa sen rattaisiin?
There have been a number of suggestions as to what could be done to alleviate the situation, including:
Euroopan ovien avaamista maahanmuuttajille pohditaan yhä ahkerammin vastauksena ikääntyvän Euroopan pulmaan.
Immigration: to the South and East of Europe lie counties considerably poorer with young and growing populations.
Eurooppalaisia myös kannustetaan pysymään yhä kauemmin mukana työelämässä.
However, immigration is a growing issue in its own right.
EP:n työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunta valmistelee paraikaa mietintöä Euroopan väestökehityksestä vastineena komission tiedonantoon aiheesta.
This envisages a scheme whereby skilled immigrants are allowed to work and live in the EU.
Palaamme Euroopan väestöhaasteisiin tulevina viikkoina.
The European Commission has already raised the possibility of a US style "Blue Card" to offer future skilled workers.
20071107STO12713 Eurooppalainen sininen kortti?
Over the next few weeks we will be considering the issues raised by demographic changes in a series of articles.
Tasapainottelua työn ja yksityiselämän yhteensovittamisessa EP:n mietintöluonnos Euroopan väestökehityksestä Komissio: Euroopan väestökehitys – haasteista mahdollisuuksiin (englanniksi) EP:n työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunta
20071107STO12713 European "blue card" to solve problem of aging population? 26 September 07 Work-life balance: can we solve the dilemma? 20 October 07 Draft report on the demographic future of Europe EC Communication: "demographic future of Europe" Committee on Employment and Social Affairs
-//EP//TEXT COMPARL PE-392.248 01 NOT XML V0//FI
-//EP//TEXT COMPARL PE-392.248 01 NOT XML V0//EN
Koululiikunnasta vastaus lasten ylipainoon?
Is more sport in schools the answer to child obesity?
Ylipainoisten ja liikalihavien lasten määrä lisääntyy yli 400 000:lla vuosittain.
This condition can lead to osteoporosis and heart disease - which can develop early.
Kun ylipaino uhkaa joka neljättä eurooppalaislasta, onko koululiikunnasta lääkkeeksi?
Next week MEPs will debate measures to tackle obesity.
EP pohtii asiaa ensi viikon täysistunnossaan olympiamitalisti Pál Schmittin mietinnön pohjalta.
One option being considered is guidelines to ensure that children exercise at least 3 times a week at school.
Nykypäivän lapset eivät välttämättä syö enemmän, vaan huonommin, ja liikkuvat lisäksi vähemmän.
A report by Hungarian MEP and former Olympic Fencer Pál Schmitt (EPP-ED) forms the basis of the debate in Strasbourg on Monday 12 November.
Lapsuudesta juontuva ylipaino lisää aikuisiän sairauksien kuten sydän- ja verisuonitautien ja diabeteksen riskiä.
The report identifies a number of problems across the Union, including;
Pulskistuva kansa kuormittaa EU-maiden kansanterveysbudjetteja: arviolta 7 % niiden terveydenhuollon menoista aiheutuu lihavuuteen liittyvistä sairauksista.
Less time being available for sport: The average amount of time available is 109 minutes per week for primary school and 117 minutes for secondary school.
Syö vähemmän... tai liiku enemmän?
Both of these have fallen since 2002.
Säännöllinen liikunta ja monipuolinen ruokavalio ovat avaimia terveellisiin elintapoihin, senhän me kaikki tiedämme.
Sport options at school are not diverse or interesting enough for young people.
Parlamentti käsittelee Schmittin mietintöä Strasbourgin täysistunnossaan tulevalla viikolla.
Insufficient coordination between sport at school and outside of school.
Esittelijän mukaan "mietintö pyrkii kiinnittämään kansallisten ja EU-tason vastuullisten huomiota koululiikunnan ja terveellisten elintapojen kytkökseen".
A study commissioned by the Parliament's Culture and Education Committee said that "in some member states the lack of sporting facilities...and PE (physical education) teachers put physical education in a difficult situation".
Lisää koululiikuntaa ja vaihtelua liikuntatunteihin
It concluded that "PE is often sacrificed to other academic subjects".
Suositusten mukainen päivittäinen liikuntamäärä sekä lapsille että nuorille on kuitenkin tunti päivässä.
School timetables have at least 3 physical activity lessons per week.
Kuinka sitten varmistaa, että koulupäivä toisi edes osan tästä annoksesta ja saisi kaikki lapset taidoista riippumatta liikkumaan?
Physical education becomes compulsory in all primary and secondary schools.
Schmittin mietintö arvioi, että joskus liian kilpailuhenkinen koululiikunta karsii liikkumisen haluja.
Better linking of school sports and sports outside school.
Liikuntavälineisiin ja -tiloihin ei myöskään aina panosteta riittävästi.
Action to include ethnic minorities and the disabled.
Liiku... ainakin kolme kertaa viikossa!
Tell us your thoughts!
Koululiikuntaa pitäisi olla ainakin kolme kertaa viikossa ja tunneilla pitäisi huomioida haavoittuvimmat ryhmät kuten etniset vähemmistöt ja vammaiset.
In your view and based on your experience, do you think that there are enough sports activities at school?
"Entisenä olympistina ehdottaisin lapsille päivittäistä liikuntaa, joko koulussa tai koulun ulkopuolella, ja aikuisille ainakin kolmea liikuntakertaa per viikko.
You can send us your reply by e-mail, using the first link below.
20071107STO12715 Liikalihavuus ― Euroopan kasvava huolenaihe EP:n 10 kohdan kuuri hoikemmalle ja terveemmälle Euroopalle Sanasäiläilyä Pál Schmittin kanssa (englanniksi) Euroopan jalkapallo valokeilassa EP:n kulttuuri- ja koulutusvaliokunta
"Obesity: report suggests ways to tackle rise in EU": 22 Jan 07 "End "stigma" of obesity say MEPs": 9 Feb 07 Interview with Pál Schmitt: 1 June 07 Parliament's Culture and Education Committee Live from Strasbourg from Monday 12 November Plenary Agenda Pál Schmitt report
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070206STO02781 0 NOT XML V0//FI
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070206STO02781 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070531STO07250 0 NOT XML V0//FI
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070531STO07250 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070323FCS04520 0 NOT XML V0//FI
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0415 0 NOT XML V0//EN
Kulissien takana – EP:n jäsen Rihards Pīks
Latvian film director turned MEP Rihards Pīks on film and politics
EP:n jäsen Rihards Pīks
Singing, Directing, Debating; Rihards Pīks MEP
Latvian entinen kulttuuri- ja sittemmin ulkoministeri Rihards Pīks on toiminut Euroopan parlamentin jäsenenä vuodesta 2004.
Rihards Pīks grew up in Latvia - then part of the Soviet Union.
Kotimaassaan hän sai nimeä kuitenkin etenkin elokuvan parissa.
In his family the spirit of pre-war Independent Latvia was kept firmly alive.
Pīks omisti yli 30 vuotta elämästään "seitsemännelle" taiteelle sekä ohjaajana, kameramiehenä, tuottajana, opettajana että liikemiehenä, yhdistäen työn ja harrastuksensa.
In the late 1980's he and others like him seized their freedom from Moscow in the "Singing Revolution".
Miten tausta elokuvan maailmassa auttaa EP:ssä?
His career as a film producer, cameraman and director took him into politics.
Kuinka Pīks näkee eurooppalaisen elokuvan tulevaisuuden?
We spoke to him about politics and film.
Lue haastattelumme.
Q. When and how did you enter politics?
"Elin lapsuudestani saakka ympäristössä, joka vaali sotia edeltäneen itsenäisen Latvian muistoa ja piti hengissä toivoa jälleenitsenäistymisestä.
Since my childhood I have been living in an environment where memories about pre-war independent Latvia and hope of regaining the independence were kept alive.
Setäni oli aktiivinen vastarintamies 50-luvun puolivälin tienoille saakka.
My uncle was active underground until the mid 1950s.
Nuoruudessani perheeni kuunteli salaa "Amerikan ääni"- ja BBC-kanavia kuullakseen edes hiukan siitä, mitä rautaesiripun toisella puolen tapahtui", parlamentin keskustaoikeistolaisen EPP-ED-ryhmän jäsen Rihards Pīks kertoo.
When I was young my family listened secretly to radio channels like Voice of America and the BBC, to hear about the other side of the "Iron curtain".
Kuinka ja miten päätit lähteä mukaan politiikkaan?
I was involved in the 1980s independence movement and the "singing revolution".
"Olin itsenäisyysliikkeen ja [itsenäisyyttä tavoitelleen] Latvian kansanrintaman aikaan aktiivisesti mukana laulavassa vallankumouksessa.
During the time of "Atmoda" ("The Third Awakening" - an independence movement) and "Tautas Fronte " ("The Popular Front of Latvia" - a 1980's independence organisation) I was actively involved in the "Singing revolution".
Siirryin sitten muokkaamaan ammatillista alaani elokuvaa demokratian periaatteiden ja markkinoiden pelisääntöjen hengessä.
My professional field - cinema - was transformed by democratic principles and market forces.
Perustin kansallisen elokuvauksen keskuksen ja työskentelin tekijänoikeuslain parissa.
I founded the National Cinematography Centre and worked on intellectual property law.
Vuonna 1996 minut pyydettiin Latvian hallitukseen kulttuuriministeriksi.
In 1996 I was invited to be a member of the Latvian government as the Minister of Culture.
Näin poliittinen urani alkoi."
That is how my political work began.
Kuinka sovellat elokuvan parissa hankkimaasi kokemusta päivätyöhösi EP:n jäsenenä?
Q. How does your experience of the Cinema help with your work as an MEP?
"Politiikassa ja elokuvassa tarvitaan samankaltaisia kykyjä ja taitoja – dramaturgiaa, psykologiaa, näyttelemistä, retoriikkaa.
Similar abilities and knowledge are needed in politics and cinema - drama, psychology, acting and rhetoric.
Poliittista puhetta valmistellessa täytyy noudattaa tiettyjä periaatteita.
While preparing political speeches certain principles must be respected.
Sinun täytyy mukautua yleisön mukaan, valita oikea tapa ja muoto viestiä, puheen rakenne – aivan kuin tutustuttaessasi näyttelijöitä elokuvan luomisprosessiin.
You have to adapt yourself to the public and choose the right form and manner of communication.
Koska opiskelin Moskovassa, lisäetunani on venäläisen mentaliteetin ja luonteen ymmärtämys.
As I have also studied in Moscow, I have the additional advantage of understanding the Russian mentality and character.
Tämä auttaa minua rakentamaan siltoja Venäjän parlamentin jäseniin parlamenttien välisessä valtuuskuntatyössä.
That helps me to build relationship with the MPs of the Russian Parliament at the level of Inter-parliamentary delegations.
Olen myös soveltanut kokemustani elokuvaohjaajana ja kameramiehenä tekemällä videotutkimusta äänestäjieni näkemysten haistelemiseksi, jotta voisin edustaa heidän etujaan paremmin.
I have applied my experience as film director and cameraman by doing a video aimed at representing my voter's interests better in the European Parliament.
Tein esimerkiksi viime vuonna 20-minuuttisen dokumentin, jota levitin Latviassa ja EP:n tiedotustoimistojen kautta eri jäsenmaissa.
Last year I made a 20 minute documentary called “Europe in coffee-grounds” which I distributed in Latvia and among the information offices of the European Parliament in different countries.
Sain siitä hyvää palautetta; video auttoi ymmärtämään paremmin latvialaisten näkemyksiä maastaan ja Euroopasta."
I received good feedback and the video research had helped other Europeans to better understand Latvians and their attitude to their country and Europe.
Miten näet Euroopan elokuvan tulevaisuuden, etenkin uusissa jäsenmaissa?
Q. How do you see the future of the European cinema, especially in States that joined in 2004?
"Elokuvaus on kiinteä osa jokaisen maan kulttuuria; siksi sitä pitää tukea ja kannustaa.
Cinematography is an integral part of the culture of every country and must be supported and stimulated.
Valitettavasti Euroopan elokuvateollisuus häviää Amerikalle.
Unfortunately, the European film industry loses to America.
Amerikkalaiselokuvaa on tehty viime vuosisadan alkupuoliskolta laajaan massakulutukseen, markkinoiden kysyntää kunnioittaen.
Since the first half of the last century American cinema has been made for broad, mass consumption, respecting the demand of the market.
Euroopan perinne on vaalia ja tukea taiteilijoiden yksilöllisiä visioita, mutta eurooppalaiset elokuvat jäävät usein kapeaan kiinnostuneiden piiriin eivätkä tavoita suurta yleisöä.
The European tradition is to foster and support individual visions of the artists but European films often remain in a narrow circle of the interested and don’t reach wider public.
Euroopassa on jo nyt erilaisia tapoja tukea elokuvaa, mukaan lukien EU:n rahoitus, mutta jälkimmäinen ei mielestäni riitä auttamaan Euroopan elokuvaa valtaamaan parempia asemia maailmalla."
There is already support for European cinema, including EU financing, but in my opinion the latter is not enough to help European cinema to a better position in the world.
Voisiko elokuva lähentää Eurooppaa ja sen kansalaisia?
Q. Do you think cinema could help to bring Europe closer to the citizens?
"Kansojen lähentämiseksi yhteistuotantoja pitäisi olla enemmän; ne antavat oikeudet ja mahdollisuudet levittää elokuvia maissa, jotka osallistuvat yhteistuotantoon.
To bring nations together more co-production films should be made.