natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"Jäsenmaidemme välillä on eroja sen suhteen, miten vahvasti parlamentit ovat mukana turvallisuus- ja puolustuspolitiikassa.
Well, there are differences among our members as to how strongly parliaments are engaged in security and defence policy.
Se riippuu hyvin paljon niiden perustuslaeista.
It very much depends on constitutional arrangements.
Pitkän linjan parlamentaarikkona olen kylläkin vahvasti sen puolesta, että parlamenttien osallistumista puolustus- ja turvallisuuspolitiikan asioihin vahvistetaan.
Having said that, as a long-serving parliamentarian, I’m strongly in favour of strengthened engagement from parliamentarians in defence and security matters.
Minusta nykymaailmassa on ratkaisevan tärkeää vahvistaa yhteyksiä kansalaisten ja turvallisuus- ja puolustuspolitiikan päätöksenteon välillä.
I think in today’s world it is of crucial importance to strengthen the link between the people and decision-making in security and defence policy areas.
Ennen muinoin välimatka diplomaattisten ja sotilaallisten rakenteiden ja kadunmiehen välillä oli hyvin pitkä.
In ancient times there was a very long distance between the diplomatic and military establishments and the man on the street.
Mutta nykyisin jopa ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikka kietoutuvat ja ovat sidoksissa ihmisten jokapäiväiseen elämään eri lailla kuin aiemmin katsoimme."
But in today’s world foreign policy, security policy and defence policy are intertwined and interlinked with people's daily lives.
Tapaatte Venäjän johtoa joulukuun alussa Moskovassa.
In early December you visit Moscow for talks with the Russian leadership.
Miltä Naton ja Venäjän yhteistyön puitteet näyttävät?
How do you see the future structure of cooperation between NATO and Russia?
"Minun pitkän aikavälin visionani on luoda strateginen kumppanuus Naton ja Venäjän välille.
My long term vision is to establish a strategic partnership between NATO and Russia.
Oma analyysini on, että Venäjällä ja sen Nato-liittolaisilla on kuitenkin yhteisiä turvallisuusetuja.
My analysis is that at the end of the day Russia and the allies within NATO share common security interests.
Meillä on erimielisyytemme ja kiistamme Venäjän kanssa; meidän on esimerkiksi pidettävä kiinni Georgian alueellisesta koskemattomuudesta ja itsemääräämisoikeudesta.
I know that we have our disagreements, we have our disputes with Russia, for instance on Georgia - we have to insist on the territorial integrity and the sovereignty of Georgia.
Mutta näiden kiistojen ei pitäisi jättää varjoonsa sitä, että meillä on samoja turvallisuusuhkia useilla aloilla.
But these disputes should not overshadow the fact that we are faced with the same security threats in a number of areas.
Yksi niistä on Afganistan.
One of them is Afghanistan.
Venäläiset tietävät erittäin hyvin, myös kokemuksensa pohjalta, että jos Afganistan jätetään ja terrorismi jälleen juurtuu sinne, niin terroristit voivat helposti levitä Afganistanista Keski-Aasiaan kautta Venäjälle.
The Russians know very well, based on experience, that if Afghanistan is left behind, and if terrorism once again gets rooted there, the terrorists could easily spread from Afghanistan through Central Asia to Russia.
Joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviäminen on kolmas esimerkki.
Proliferation of weapons of mass destruction and their means of delivery is a third example.
Me kaikki tiedämme, että Venäjä on Iranin ohjusten ulottuvilla.
We all know that Russia is within reach of Iranian missiles.
Merirosvous on neljäs alue, jossa meillä on samat turvallisuusuhat.
Piracy is a fourth area, where we are faced with the same security threats.
Joten kun menen Venäjälle joulukuussa, yhtenä tärkeimpänä tehtävänäni on yrittää vakuuttaa Venäjän poliittinen johto siitä, että Nato ei ole Venäjän vihollinen, eikä sitä ole suunnattu Venäjää vastaan.
So when I go to Russia in December it will be a very important task to try to convince the political leadership that NATO is not an enemy of Russia, NATO is not directed against Russia.
Päinvastoin: meillä on yhteisiä etuja lukuisilla aloilla."
On the contrary: we share interests in a number of areas.
Sanoitte Afganistanin vaalien aikaan, että Nato teki erinomaista työtä turvallisuuden takaamiseksi, koska vain noin 3 %:iin äänestyspaikoista oli hyökätty.
At the time of the Afghan election you were quoted as saying that as only about 3% of polling stations had been attacked NATO had done an excellent job in terms of security.
Kun ajattelette sittemmin ilmenneitä vaalivilppisyytöksiä, pettivätkö Afganistanin viranomaiset jossain määrin Naton odotukset?
With the subsequent accusations of fraud, do you think NATO has been let down by the Afghan authorities?
"Edelleen on kuitenkin totta, vaalit olivat turvallisuuden kannalta varsin onnistuneet, koska lähes kaikki äänestyspaikat avattiin ja vain kolmeen prosenttiin iskettiin.
It's still true that from a security point of view the elections were quite successful as nearly all polling stations opened and only 3% were directly attacked.
Mutta ei sitä ole mitään syytä salata, että vaaliprosessi on ollut rankkaa aikaa meille kaikille; se on kestänyt liian kauan ja vienyt uskottavuutta.
But there's no reason to hide the fact that the election process has been a tough time for all of us, it has taken too long and the way it has been conducted has left the impression of lack of credibility.
Se on siis ongelma ja haasteemme.
So, let's face it, that's a problem.
Meidän on uudistettava kansainvälisen yhteisön sekä presidentti Hamid Karzain ja hänen hallituksensa sopimus, jonka tarkoituksena on varmistaa, että hän ja hänen hallituksensa tarjoavat hyvää hallintoa ja peruspalvelut Afganistanin kansalle, ja että he taistelevat tehokkaasti korruptiota vastaan.
It's now our challenge, and this is the reason that we have to renew the contract between the international community and President Karzai and his government, to ensure that they provide good governance and deliver basic services to the Afghan people and not least, that they fight corruption effectively.
Tätä varten tarvitsemme vahvempaa sitoumusta kansainväliseltä yhteisöltä."
To that end we need a strengthened engagement from the international community.
Kuten tiedätte, yleinen mielipide Euroopassa on huolestunut henkilötappioista.
Public opinion in Europe is getting nervous about troop casualties in Afghanistan.
Milloin Naton operaatio Afghanistanissa päättyy?
At what point does NATO say the mission is accomplished?
Mitkä ovat mielestänne kriteerit sille, että voimme sanoa työn tulleen tehdyksi?
What would be the criteria to say "we have done our job?"
"Tehtävä on suoritettu, kun afganistanilaiset ovat valmiita ottamaan vastuun omasta turvallisuudestaan ja johtamaan maataan.
Well, it will be mission accomplished when the Afghans are ready to take responsibility for their own security and run their own country.
En tietenkään pysty esittämään tarkkaa aikataulua, mutta voin kuvailla, miten etenemme.
Obviously I am not able to present an exact timetable but I can describe the way ahead.
Se tapahtuu luovuttamalla vastuu afgaaneille maakunta maakunnalta, kun valmiudet ottaa vastuuta kehittyvät.
That is to hand over responsibilities to the Afghans, province by province as their capacity to take responsibility develops.
Siksi meidän täytyy kouluttaa Afganistanin sotilaita ja poliisia ja lisätä afganistanilaisten turvallisuusjoukkojen määrää.
Therefore we need to train and educate Afghan soldiers and police and increase the Afghan security force.
Nato on päättänyt perustaa koulutusoperaation ja on erittäin tärkeää varmistaa, että se pääsee vauhtiin ja että sillä on täydet resurssit.
NATO has decided to establish a training mission and it is of crucial importance to ensure that it is up and running and is fully equipped.
Realistisesti ajatellen uskon, että tämä vastuun siirto afganistanilaisille voi alkaa ensi vuonna niillä alueilla, joissa olosuhteet sen sallivat.
Realistically, I believe that the transfer of responsibilty to the Afghans can start next year in areas and districts where conditions permit it.
Vastuu turvallisuudesta siirtyy asteittain ja koordinoidusti Naton ja ISAFin [kansainvälisten turvallisuusjoukkojen] puitteissa."
This gradual transfer of responsibly for security will take place in a coordinated manner within NATO and ISAF (International Security Assistance Force).
Presidentti Obama on vaikean ratkaisun edessä Afganistanin joukkojen lisäämisen suhteen.
President Obama is on the verge of deciding whether to send more troops to Afghanistan.
Mikä on tuntumanne ja mitä joukkojen mahdollinen lisäys merkitsee?
Do you have a feeling about what he will do and the implications?
Sitä on syytä käyttää riittävästi, jotta teemme oikean päätöksen.
I think it is necessary to spend a sufficient amount of time to make sure we really take the right decision.
Pidän koulutusoperaatiota keskeisenä, koska meidän on mielestäni siirryttävä kohti afgaanien vetovastuuta.
I have a particular focus on the training mission because I really think the transition to Afghan lead is the way ahead.
Mutta on liian aikaista esittää tarkkoja lukuja."
But it is still too early to present exact figures.
Onko Nato voimiensa rajoilla; olisiko sillä resursseja hoitaa toista konfliktia?
Is NATO overstretched, if there were another conflict would it be able to find the resources?
Haluan korostaa, että olemme Afganistanissa turvallisuuden vuoksi.
Let me stress why we are in Afghanistan.
Yhdysvaltoihin 9.11.2001 hyökänneet terroristit olivat juurtuneet Afganistaniin.
It is because of security.
Nato päätti päivää myöhemmin vedota ensimmäistä kertaa historiansa aikana artikla viiteen, yhteistä puolustusta koskevaan lausekkeeseen, jonka mukaan hyökkäys yhtä jäsentä kohtaan katsotaan hyökkäykseksi kaikkia niitä kohtaan.
The terrorists who attacked the US on 9/11 2001 were rooted in Afghanistan and the following day the NATO alliance invoked, for the first time in its history, Article 5, the collective defence clause, which states that an attack on one member is considered an attack on all of them.
Tehtävä ei ole vielä päättynyt, keskitymme siksi nyt Afganistaniin, ja tässä on kyse myös alueellisesta puolustuksesta.
The mission is still not accomplished - so right now we are focused on Afghanistan.
Haluan korostaa, että Naton keskeinen tehtävä on sen liittolaisten alueellinen puolustus.
This is also about territorial defence.
Samalla meidän on ymmärrettävä, että nykymaailmassa omien rajojemme puolustaminen alkaa usein kaukana, kuten Afganistanissa, joten se on nyt ykkösprioriteettimme."
I would like to stress that the core task of NATO is territorial defence of allied nations but we have to realise that in today's world the defence of our own borders very often starts far away like in Afghanistan, so right now this is our number one priority.
Nato kehittää paraikaa uutta strategista konseptiaan.
NATO is in the process of developing a new strategic concept.
USA:n, Iso-Britannian, Hollannin ja Tanskan kaltaiset maat haluaisivat globaalin strategian, kun taas Ranska ja monet uudemmat jäsenmaat keskittyisivät alueellisiin kysymyksiin.
Countries like the US, the UK, Holland and Denmark prefer a more global strategy, while France and many of the newer member states would prefer a more regional focus.
Miten te näette asian?
What would you prefer?
"En näe mitään ristiriitaa.
I don't see any contradiction.
Tämä on yksi keskeisistä kysymyksistä kun laadimme uutta strategista konseptiamme.
This will be one of the core items on the agenda in our new strategic concept exercise.
Artikla viiden mukainen alueellinen puolustus on ollut Naton ydintoimintaa sen 60 vuoden takaisesta perustamisesta lukien ja se pysyy!
Since NATO was established 60 years ago territorial defence according to article 5 has been our core function it will remain so!
Joudumme myös kohtaamaan uusia uhkia; verkkohyökkäykset ovat yksi niistä ja jotta voisimme vastata uusiin uhkiin asianmukaisesti, meidän täytyy muuttaa myös asevoimiamme.
Today, we are also faced with new threats, including cyber attacks, and in order to address these new threats properly, we need to transform our armed forces.
Nykyisin noin 70 % Euroopan asevoimistamme on pysyviä.
Around 70% of our armed forces in Europe are stationary.
Jos haluamme tehdä alueellisesta puolustuksestamme uskottavan, meidän täytyy varmistaa, että joukkomme ovat yhä liikkuvampia, joustavampia ja helpommin sijoitettavia.
I think that if we are to make our territorial defence credible, then we have to make sure that we can actually move people around, we have to have a more mobile, a more flexible and more deployable military.
En siis näe mitään ristiriitaa alueellisen puolustuksen ja globaalin ulottuvuuden välillä.
In conclusion, I do not see any contradiction between territorial defence and a global reach and a global perspective.
Minun tehtäväni on rakentaa tätä siltaa."
My role will be to build this bridge.
Miten Naton pääsihteerin virka eroaa Tanskan pääministerin tehtävästä?
How would you describe the differences between being Prime Minister of Denmark and the Secretary General of NATO?
Minulta kysytään tätä hyvin usein!
(Laughing) I get that question a lot.
On yhtäläisyyksiä ja eroja.
There are similarities and there are differences.
Uskon, että tapauksessani on enemmän yhtäläisyyksiä kuin eroja.
I think that in my case there are more similarities than differences.
Naton pääsihteerin erityisenä haasteena on toki varmistaa yksimielisyys 28 kansakunnan, 28 suvereenin valtion ja niiden 28 intressin kesken.
Of course it is a particular challenge to the Secretary General of NATO to ensure consensus among 28 nations, 28 individual sovereign nations with 28 particular interests.
Tanskan hallituksen johdossa olin tosin asemassa, jossa minun oli pedattava konsensusta hallituksessa, joka oli koalitio-, mutta samalla vähemmistöhallitus.
Having said that, as leader of the government in Denmark I was also in position where I had to create a consensus within the coalition government, which was also a minority government.
Ja sitten minun piti etsiä enemmistöä parlamentissa.
And then I had to create the majority in parliament.
Tulen siis poliittisesta ympäristöstä, jossa olemme tottuneet yhteisymmärryksen rakentamiseen.
So I think that I come from a political environment where we are used to consensus building.
Vaikka puhtaasti kansallisessa ympäristössä toimiminen eroaa Brysselin kansainvälisestä ympäristöstä, ero ei ole niin suuri, koska olen kotoisin maasta, jossa on erittäin vahva konsensusperinne.
There is a difference between operating in a strictly national environment and a international environment in Brussels, but it's not that different.
Tanskassa minulla oli tiistaisin viikkokokous hallituksen kanssa.
In Denmark I had a weekly meeting with the government on Tuesdays.
Täällä minulla on viikoittainen tapaaminen Pohjois-Atlantin neuvoston kanssa keskiviikkoisin.
Here I have a weekly meeting with North Atlantic Council on Wednesdays.
Joten ehkä ero on vain tiistain ja keskiviikon välillä", Rasmussen nauraa.
So maybe it’s just the difference between Tuesday and Wednesday.
Tukholman ohjelma: punnintaa turvallisuuden ja vapauden välillä
Stockholm programme: balancing liberty and security
Europarltv: "Rakennetaan kansalaisten Eurooppaa" EU:n pitää löytää oikea tasapaino turvallisuustarpeiden, kuten terrorismin torjunnan, ja perusoikeuksien suojelun välillä, painottivat mepit ja kansanedustajat tämänviikkoisessa yhteiskokouksessaan.
Building a Europe for citizens The EU has to strike the right balance between security and fundamental rights, MEPs and MPs said at a joint meeting to discuss the EU's new 5-year "Stockholm" programme to promote citizens' rights, democratic accountability and security in Europe.
Parlamentti ottaa kantaa "Tukholman" painotuksiin ja kansalaisten Euroopan rakentamiseen tulevalla viikolla Strasbourgissa.
The European Parliament will discuss the Stockholm priorities during its plenary session next week in Strasbourg.
Parlamentaarikot keskustelivat Brysselissä "Rakennetaan kansalaisten Eurooppaa" -moton merkeissä eurooppalaisten oikeuksien ja turvallisuuden parantamisesta.
The "Building a Citizen’s Europe" meeting concluded that EU countries must increase cooperation in judicial matters, without compromising national traditions and fundamental rights.
Kysymys luottamuksesta
A question of trust
Erilaisten oikeudellisten perinteiden ohella edistystä yhteisissä politiikoissa hidastaa kysymys keskinäisestä luottamuksesta, kun kyse on toisten jäsenmaiden viranomaispäätöksistä ja niiden tunnustamisesta omalla maaperällä.
Cooperation is hampered by the different legal traditions in EU countries and a lack of mutual trust and confidence in decisions by other member state authorities.
"Hallinnollisten päätösten laatu voi vaihdella ja on tärkeää alleviivata oikeusvarmuutta ja sen takeita", Ruotsin valtiopäivien jäsen Anti Avsan totesi.
"The quality of administrative decisions can vary and it's important to underscore legal certainty and its guarantees," said Anti Avsan from the Swedish Riksdag.
Vaakakupissa vapaus ja turvallisuus
Balancing liberty and security
"Joillekin meistä terrorismin torjunta on prioriteetti, kun taas toisille sitä on perusoikeuksien suojelu", tiivisti keskustaoikeiston kansanpuolueryhmän Simon Busuttil (Malta) jakolinjoja.
As Maltese Christian Democrat MEP Simon Busuttil said, "for some of us the fight against terrorism is a priority, but for others it's the protection of fundamental rights."
"EI" Euroopan linnakkeelle
No to a "fortress Europe"
Moni puhuja otti esille pelon "Euroopan linnakkeesta", joka sulkee tulijat ulkomuureilleen tiukalla maahanmuuttopolitiikalla, kuten Ask asian ilmaisi, tai Euroopan muuttumisesta "bunkkeriksi", kuten Barrot kuvaili.
Some speakers raised concerns about a "fortress Europe", where people are locked out by strong immigration policies.
"Maahanmuutossa on kyse myös ihmisoikeuksista".
Greek MP Dimitrios Papadimoulis said, "immigration is also a question of human rights.
Maahanmuuttajien oikeudet jäävät usein turvallisuuden jalkoihin, pahoitteli Kreikan parlamentin Dimitrios Papadimoulis .
Often rights are blown away with security issues."
Puolan Zbigniew Cichoń muistutti 20 vuoden takaisesta Euroopan kahtiajaosta ja sanoi: "Olisin sen vuoksi varovainen, jotta emme rakenna uutta muuria Eurooppaan.
Polish MP Zbigniew Cichon noted that Europe was divided just 20 years ago, "therefore, I would be cautious not to build another wall in Europe.
Karkotuksella on usein traagisia seurauksia, ei vain karkotettavalle itselleen vaan koko perheelle", hän havainnollisti.
Often expulsion brings tragic consequences not only for the person but also for the family."
Parlamentti ottaa kantaa Tukholman ohjelmaan tulevalla viikolla Strasbourgissa (keskustelu näillä näkymin tiistaina, äänestys torstaina).
Civil Liberties Committee Chair Juan Fernando López said the Charter will "multiply and enrich" the rights of European citizens under member states' constitutions, stressing that "national rights are not dissolved in the Union".
EU-maiden valtion- ja hallitusten päämiesten on määrä hyväksyä uusi viisivuotisohjelma 10.–11. joulukuuta huippukokouksessaan Brysselissä.
He also said it is important to ensure rights in the areas of bioethics and new technologies.
Tukholman ohjelma
Stockholm programme
Puitteet EU-maiden poliisi-, tulli- ja oikeusyhteistyölle sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja viisumipolitiikalle vuosiksi 2010–2014.
Framework for police, justice and customs cooperation, asylum, migration, visa policy for 2010–2014
Keskiössä kansalaisten Euroopan rakentaminen: kansalaisoikeudet, turvallisuus, solidaarisuus.
Aims: promoting citizens' rights, security, building a Europe of solidarity
Jatkoa Tampereella vuonna 1999 lanseeratulle oikeus- ja sisäasioiden yhteistyölle.
Europe's current 5-year "Hague" programme will expire in 2009
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091116IPR64527 0 NOT XML V0//FI
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091116IPR64527 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091109IPR64077 0 NOT XML V0//FI
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091109IPR64077 0 NOT XML V0//EN
Mepit kuulivat Atalanta-komentaja Hudsonia EU:n merirosvojahdista
Atalanta chief on EU fight against pirates
Atalanta-operaatio; helikopteri tarkkailee Somalian edustan vesiä ©BELGA_ANP ROBIN UTRECHT EU:n "Atalanta"-operaatio torjuu merirosvousta Somalian rannikolla ja suojelee aluksia niiden liikkuessa näillä vaarallisiksi muuttuneilla vesillä.
Officer poised next to a gun, mounted in a helicopter, above the ocean ©BELGA_ANP ROBIN UTRECHT "Operation Atalanta" is the codename for the EU anti-piracy campaign off the Somali coast, seeking to protect to vessels crossing these treacherous waters.
Tehtävä ei ole helppo; sitä vaikeuttavat paitsi alueen mittava koko, osin myös EU:n ulkopuolisten maiden yhteistyöhaluttomuus.
It is no small task considering the size of the area the operation has to patrol.
Operaation komentaja, kontra-amiraali Peter D. Hudson Britannian kuninkaallisesta laivastosta kertoi mepeille maanantaina Atalantan kulusta ja tärkeimmistä haasteista.
Operation Commander Rear-Admiral Peter Hudson of Britain's Royal Navy was in parliament this week to tell MEPs about the state of play and the main challenges the operation faces.
Vaikka merirosvot herättävät vielä nykypäivänä romanttisia kuvia rämäpäisistä avomerien lainsuojattomista, on todellisuus kaukana tarun hohdosta.
The word pirates conjures up images of swashbuckling outlaws on the high seas, but the reality is far from romantic.
Modernin ajan merirosvous on järjestäytynyttä rikollista toimintaa huolellisesti valmisteltuine hyökkäyksineen kauppa-, kalastus-, humanitaarisiin ja vapaa-ajan aluksiin.
Piracy nowadays involves a well-organised criminal network with carefully prepared attacks on merchant, humanitarian, fishing and leisure vessels in which crews are routinely held hostage, threatened and, in a few dramatic cases, executed.
Merirosvous on kannattavaa bisnestä, joka tuottaa valtavia taloudellisia tappioita varustamoille.
It is a lucrative trade for pirates, causing huge financial losses for shipping companies.
Merirosvot yrittävät säännöllisesti kaapata jopa YK:n alaisen Maailman ruokaohjelman aluksia ja huvialuksia, komentaja kertoi.
He told MEPs that pirates will attempt to seize any vessel sailing in the area, including World Food Programme ships and yachts.
Rosvojen pysäyttämiseksi Hudsonin komennossa on sota-aluksia muun muassa Belgiasta, Iso-Britanniasta, Ranskasta, Saksasta, Italiasta, Kreikasta, Hollannista, Espanjasta ja Ruotsista.
The Atalanta force protecting shipping in an area roughly "the size of Brussels to Moscow" includes ships from Belgium, the UK, France, Germany, Italy, Greece, the Netherlands, Spain and Sweden.
Tehtävä on vaativa, sillä se kattaa maantieteellisesti ikään kuin "Brysselistä Moskovaan" ulottuvan alueen.
Not all vessels seek protection
Työtä vaikeuttaa se, että merirosvojen pidättäminen ja oikeuden eteen saattaminen edellyttää yhteistyötä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa – eikä se aina ole itsestään selvää, Hudson kertoi.
The Admiral said it is difficult to bring the pirates to justice because arresting them requires the cooperation of other states, which is not always forthcoming.
Vihreät/EVA-ryhmän saksalaisjäsen Franziska Brantner ihmetteli, mistä tämä johtuu.
"The (pirates') sophistication is increasing" and they are constantly "extending their horizons", he warned.
Vakuutukset saattavat olla yksi syy; lähes kaikissa tapauksissa yhteistyöhaluttomat alukset olivat pienten yritysten, eivät suurten varustamojen, omistuksessa, Hudson spekuloi.
Transport Committee Chair Brian Simpson urged vessels to take the advice of the EU naval force and get protection.
EP:n liikennevaliokunnan puheenjohtaja, brittityöväenpuolueen Brian Simpson sitoutui tekemään kaikkensa kehottaakseen aluksia ilmoittautumaan Atalantalle.
Fisheries Committee Vice-Chair Alain Cadec called for better protection of European fishing boats in the area.
Kuten kontra-amiraali totesi, merirosvojen kaappaustaktiikan "kehittyneisyys on kasvussa", ja he ovat jatkuvasti "laajentamassa näköalojaan".
The Rear Admiral said Atalanta has good links with European fishermen and provided as much coverage for them as possible but "couldn't provide individual coverage without compromising elsewhere".