natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Taiteen tehtävänä on aina ollut rikkoa tabuja ja avartaa mieliä."
Art has always broken taboos and opened minds and spirits.
EU ja Qatar – "kumppaneita äärimmäisyysliikkeitä vastaan"
Pöttering in Qatar fro talks
Puhemies Pöttering ja Qatarin emiiri Dohan demokratiafoorumissa Vuoropuhelun lisääminen islamilaisen maailman kanssa on yksi Euroopan parlamentin tavoitteita kuluvana kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuonna.
President Pöttering and the Emir of Qatar, Doha 13 April During the 2008 European Year of Intercultural Dialogue one of the European Parliament's key aims is to promote dialogue especially with Arab and Islamic countries.
Parlamentin puhemies Hans-Gert Pöttering teki näissä merkeissä ensivierailunsa Persianlahden yhteistyöjärjestön maahan Qatariin.
It was in this context that EP President Hans-Gert Pöttering made his first visit to a Gulf Cooperation Council (GCC) this weekend.
Puhemies Pöttering totesi Dohan demokratiafoorumin (Doha Forum on Democracy, Development and Free Trade) avajaisissa pitämässään puheessa 13. huhtikuuta, että "Persianlahden alue on monin tavoin Euroopan unionin avainkumppani".
While in Qatar he gave a keynote speech to 8th Doha Forum on Democracy Development and Free Trade.
Yhteistyön tiivistämiseksi Persianlahden yhteistyöneuvoston maat tulisi sisällyttää Euro-Välimeri-edustajakokoukseen, Euroopan ja Välimeren ympärysmaiden parlamentaarikkojen yhteistyöelimeen.
In his speech he spoke about drawing the GCC into the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly, which brings together European parliamentarians and members of parliament from countries around the Mediterranean basin.
Persianlahden maiden edustus Euro-Välimeri-edustajakokoukseen "Uskon, että te tulette olemaan 'seuraava askel' naapurustossamme!
"I believe that you are definitely the 'next step' in our neighbourhood!
Ei vain maantieteellisten ja geostrategisten näkökohtien, vaan sen vahvan lähenemisen vuoksi, jonka olemme laittaneet liikkeelle", Pöttering sanoi.
Not only because of geographic and geostrategic considerations, but mainly because of the strong convergences that we have set into motion."
Puhemieheltä odotetaan ehdotusta kutsua kaksi Persianlahden yhteistyöneuvoston maiden kansanedustajaa osallistumaan jatkossa tarkkailijajäsenenä Euro-Välimeri-alueen parlamentaariseen edustajakokoukseen.
He will propose that two MPs from GCC countries be included as observers to the Euromed assembly.
Kumppanuutta alueellisen vakauden turvaamiseksi EU:n ja Persianlahden maiden kumppanuus on "avaintekijä jatkuvan alueellisen geopoliittisen vakauden turvaamisessa", puhemies Pöttering sanoi ja lisäsi, että EU:n ja Qatarin "tulisi olla kumppaneita ja käydä vuoropuhelua nujertaakseen väärinkäsitykset ja tietämättömyyden, jotka liian usein synnyttävät yhteentörmäyksiä, väkivaltaa ja äärimmäisyysliikkeitä".
Mr Pöttering said the partnership between the EU and GCC is "a key element in ensuring sustained regional geopolitical stability", adding that the EU and Qatar "ought to be partners, partners in dialogue in order to overcome misperceptions and ignorance that far too often engender clashes, violence and extremism ."
Energiakysymykset, Lähi-idän rauhanprosessi, Iran, alueellinen vakaus sekä uskonto ja suvaitsevaisuus olivat keskustelunaiheina Pötteringin tavatessa Qatarin Emiirin ja maan hallituksen edustajia vierailullaan.
During his visit to Qatar, Mr Pöttering discussed energy, the Middle East peace process, Iran and regional stability and religion and tolerance with government officials including the Emir of Qatar.
Israelin, Palestiinan ja Euroopan nuorisojohtajat tapasivat EP:ssä
Young Israelis, Palestinians and Europeans meet at EP
Nuoret Israelista, Palestiinasta ja Euroopasta kohtasivat Brysselissä 21 nuorta israelilaista, palestiinalaista ja eurooppalaista vieraili puhemies Hans-Gert Pötteringin kutsusta Euroopan parlamentissa 25.–28. toukokuuta.
Young Israeli, Palestinian and Europeans Identity and politics in the Israeli-Palestinian dispute is one of the most contentious in this most difficult of disputes.
Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoteen sijoittuva tapaaminen tarjosi nuorisopoliitikoille tilaisuuden "rakentaa perustaa tulevien sukupolvien väliselle luottamukselle".
Over the last few days 21 young people from both sides have been joined by young Europeans to discuss the issues at stake.
Puhemies kustansi nuorten tapaamisen viime marraskuussa Frankfurtissa vastaanottamallaan 20 000 euron Walter Hallstein -palkinnolla.
The talks have been taking place at the European Parliament in Brussels under the aegis of President Hans-Gert Pöttering.
Hauwa Ibrahim: "Nuoret afrikkalaiset haluavat mahdollisuuden muuttaa maailmaa"
Fresh viewpoints on the Israeli-Palestinian conflict
Ibrahim: "EU voi olla soihtu, joka näyttää meille tietä" Nigerialainen ihmisoikeusaktivisti, EP:n Saharov-mielipiteenvapauspalkinnon vuonna 2005 saanut Hauwa Ibrahim vieraili 12. kesäkuuta Brysselissä.
Hauwa Ibrahim: "The EU can be torchlight "
Ibrahim osallistui kansainvälisen Afrikan nuorten päivän tapahtumaan, jonka parlamentti järjesti osana Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuotta.
Hauwa Ibrahim at the European Parliament in Brussels, 12 June The aspirations of young people in Africa were discussed on 12 June when the EP hosted a seminar on International Day of African Youth.
Kysyimme Ibrahimilta afrikkalaisnuorten tulevaisuudentoiveista, Saharov-palkinnon merkityksestä hänen työlleen sekä kahden maanosan, Afrikan ja Euroopan suhteista.
It drew together speakers who addressed the problems that young people face.
Saharov-palkinto oli parlamentin tunnustus pohjoisnigerialaisen ihmisoikeusjuristin työlle kansalaisoikeuksien ja naisten oikeuksien puolesta.
Chaired by Italian Parliament vice-president Luisa Morgantini (GUE/NGL), the event was held under the patronage of EP President Pöttering.
Hauwa Ibrahim on tullut tunnetuksi vastustuksestaan islamilaisen Sharia-lain epäinhimillisiä rangaistuksia kohtaan.
Nigerian lawyer Hauwa Ibrahim, winner of Parliament's 2005 Sakharov prize was one of the speakers.
Hauwa Ibrahim, mitä nuoret afrikkalaiset toivovat ja odottavat elämältään?
What are their hopes and aspirations?
"Nuoret afrikkalaiset haluavat edistää rauhaa, vapautta ja ihmisarvoa.
Young Africans want to contribute to peace, freedom and human dignity.
He haluavat mahdollisuuden käyttää luovuuttaan.
They want the opportunity to be and to use their minds creatively.
He haluavat, että heillä on mahdollisuus olla ajattelematta mitä he syövät huomenna ja vapautua asioista, jotka hidastavat heitä, kuten köyhyydestä.
They want the opportunity not to think about what they are eating tomorrow, to be free of things that slow them down - like poverty.
He haluavat mahdollisuuden muuttaa yhteiskuntaansa, maitaan ja maailmaa parempaan suuntaan."
They want the opportunity to make a positive change for their society, for their countries and for the world.
Mitä EU ja EP voivat tehdä Afrikan nuorten auttamiseksi?
What can the EU and the EP do to help young Africans?
"On suuri kunnia, että EP juhlistaa kansainvälistä Afrikan nuorten päivää ( 16. kesäkuuta).
It's such an honour that the EP organises a day such as an International Day for African youth!
Tämä on merkittävä kannanotto: 'Voimme antaa teille äänen, voimme antaa teille mahdollisuuden.
A huge statement has been made: "We can give you a voice, we can give you opportunity.
Tuomme teidät tänne, jotta näkisitte, mitä olemme tehneet toisin ja jotta te voisitte mennä ja tehdä toisin'.
We'll bring you here to see what we have done differently and how you can go and make a difference in your place".
Toivomme että EU ja erityisesti EP eivät pidä Afrikkaa yksikkönä, vaan valtavana maanosana.
We hope that the EU and the EP especially will not look at Africa as a unit, but as a huge continent.
Kun näet kokonaisuuden, jolla on valtava ongelma, sinun tulisi tarttua siihen pala palalta, ratkaista yksi ongelma kerrallaan.
When you see an entity with a huge problem, you should take it piece by piece; solve one problem after the other.
Yksi maani ongelmista on, että hallituksen politiikat eivät ole olleet johdonmukaisia.
One of the issues that we are facing in my country (Nigeria) is that government policies have not been consistent.
Meillä on rakenteita, jotka ovat täysin riittämättömiä.
We have infrastructures that are absolutely inadequate.
On kouluja, joissa tapasi olla 500–600 opiskelijaa, nyt heitä on 1000, mutta tiloja ei ole laajennettu.
For example, you have a school that used to have 500 or 600 students, and they now have more than 1000 in less than 10 years, while facilities have not been expanded.
Tämä vaikuttaa opettajien ja oppilaiden moraaliin.
This affects the morale of the teachers and of the students.
Toinen asia on opettajien koulutus, heidän motivoimisensa on tarpeen.
Another issue is the training of teachers, who need to be more motivated.
EU voisi kutsua opettajia katsomaan, millaisia luokkahuoneet, kirjat ja laboratoriot ovat täällä, tai kouluttaa heitä eri aineissa.
The EU could invite teachers to see how classrooms, books and laboratories are here or train them in sciences, mathematics and so on.
EU voi olla soihtu, joka näyttää meille tietä."
The EU can be the torchlight to show us how to get there.
Alueenne on kokenut niin paljon!
You have passed through so much as a region!
Voimme oppia siitä, miten olette päässeet ongelmien yli, mitä olette saavuttaneet ja miten katsotte tulevaisuuteen.
The way you (Europe) have overcome the problems, what you have done and how you can think about the future and plan for today are lessons that we could learn from you.
Tämä on kaunis ja kiehtova parlamentti; kuinka pääsitte tähän?
This beautiful Parliament is fascinating.
Onko saamasi Saharov-palkinto vaikuttanut työhösi Nigeriassa ja Afrikassa?
What difference did your winning the Sakharov Prize for freedom of thought make in Nigeria and in Africa?
"Sillä on ollut valtava merkitys.
It made a huge, huge difference.
Se antoi minulle voimakkaamman äänen, uskottavuutta ja ennen kaikkea kansainvälisen tunnustuksen ja areenan.
It gave me a louder voice, credibility and above all a global stage and recognition.
Koska koulutus on intohimoni, perustimme palkintorahoilla luku- ja kirjoitustaitosäätiön.
Since my passion is education, we created a charity, "Foundation for Literacy", with the money that I got with the Sakharov prize.
Varat ovat moninkertaistuneet, sillä muutkin päättivät antaa lisää rahaa.
And the funds have multiplied, because other people decided to give more money.
Lähetimme 5 %:n korkojen turvin 32 lasta jatkamaan koulunkäyntiä, myös yliopistoon.
We put it in a bank and we got (5%) interest.
Nämä ovat lapsia, joilla ei olisi muutoin varaa kouluun.
With the 5% we sent 32 children back to school, elementary school but also to university.
Kun opetin lakia Abujan yliopistossa, huomasin että noin 3000 opiskelijalla oli vain 200 lakikirjaa.
Moreover, while I was teaching law in Abuja University, I noticed that there were about 3000 students there who only had 200 useful law books.
Hallitus halusi poistaa toimilupamme, koska emme täyttäneet standardeja.
The government wanted to remove our accreditation as we didn't meet the standards.
Sain samoihin aikoihin Saharov-palkinnon.
At about that time I got the Sakharov prize.
Minut kutsuttiin Minnesotaan puhumaan ja kerroin heille kirjapulastamme.
I was invited in Minnesota to give a speech and I told them about our lack of books.
He päättivät antaa meille 8000 uutta kirjaa.
They decided to give us 8000 new books.
Käytin osan palkintorahoistani kirjojen laivaamiseen Amerikasta Nigeriaan.
I used part of the money I got with the Sakharov prize to ship the books from America to Nigeria.
Voin siis sanoa, että EP pelasti Abujan yliopiston toimiluvan."
So I can say that the EP saved the ability of Abuja University to award degrees that have international recognition.
"On asioita, joissa on kyse politiikasta ja asioita, joissa on kyse taloudesta.
There are issues about politics and there are issues about economy.
Perustavien ihmisoikeuksien tulisi sijoittua näiden väliin.
The fundamental human rights should lie between the two.
Haluatko viedä kalan kokonaan?
And leave them with nothing?
Jättämättä heille mitään?
Is that your ultimate objective?
Haluamme maailman ilman terroria, haluamme turvaa.
What we want is a world that is free of terrors, secure.
Emmekä halua, että politiikkamme johtavat päinvastaiseen.
And we do not want to create the opposite through our policies.
Asma Jahangir: "Annetaan tilaa erilaisille äänille"
UN's Asma Jahangir speaks of need for understanding between religions
Vuonna 1952 Pakistanin Lahoressa syntynyt Asma Jahangir on toiminut vuodesta 2004 YK:n ihmisoikeusneuvoston uskonnon- ja vakaumuksenvapauden erityistarkkailijana.
Asma Jahangir on religious tolerance: "Europe has a leading role to play" Pakistani lawyer Asma Jahangir is the UN's Special Rapporteur on the Freedom of Religion or Belief.
Tehtävää edelsi pesti maailmanjärjestön raportoijana laittomista, summittaisista ja mielivaltaisista teloituksista.
On 18 June she spoke to a plenary sitting of the European parliament where she delivered a call for great understanding between religions.
Jahangir protestoi jo nuorella iällä maansa sotilashallintoa vastaan.
Whilst in Strasbourg we caught up with her and asked her about the role.
Hän on Pakistanin ihmisoikeuskomission perustajajäseniä ja puolustanut naisten oikeuksia myös asianajajana.
She speaks of the need to get people to interact naturally with one another and believes that the "dignity of human beings must lie at the centre of all freedoms".
Asma Jahangir, termi "kulttuurienvälinen vuoropuhelu" kalskahtaa jokseenkin akateemiselta.
Ms Jahangir, the term "intercultural dialogue" has a somewhat academic ring.
Mitä se merkitsee käytännössä ja tavallisten kansalaisten kannalta?
What does it mean in practice and why should it matter for ordinary people?
"Meidän ei pidä suhtautua siihen akateemisesti, vaan aktivistin näkökulmasta.
I believe that we should not have just an academic approach to it, but an activist one.
Kulttuurienvälisessä vuoropuhelussa on kyse siitä, että annetaan tilaa, jotta erilaiset äänet ja tavat elää pääsevät kuuluville ja näkyville.
Intercultural dialogue is all about opening up spaces for a variety of diverse voices to be heard and diverse ways of living.
Ei ole kyse vain puheesta, vaan vuorovaikutuksesta; siitä, että luodaan ympäristö, jossa vuorovaikutusta tapahtuu luonnostaan – sen sijaan että eri rotujen ja uskontojen edustajat gettoutuisivat."
It is not just about talking but also about interaction, it is creating an environment where you naturally interact with each other, rather than putting different races and religions in different "ghettos".
Mitä EU:n ja YK:n kaltaiset instituutiot tekevät kulttuurienvälisen vuoropuhelun laajentamiseksi ja uskonnollisen suvaitsevaisuuden lisäämiseksi maailmassa?
What can institutions such as the EU and the UN actually do to broaden intercultural dialogue (including between religions) and enhance religious tolerance in the world?
"Ihmiset turvautuvat väkivaltaan, kun he kokevat, että heitä ei kuunnella tai ymmärretä.
When people feel that they will not be heard or understood, they resort to violence.
Vuorovaikutus on tässä mielessä hyvin tärkeää väkivallan ehkäisemiseksi.
In this sense, interaction is very important in order to prevent violence.
Euroopan, kuten globaalin yhteisönkin tulisi antaa hyvin selvä viesti siitä, että väkivalta ei voi jäädä rangaistuksetta – etenkin niille hallituksille jotka ovat taipuvaisia sallimaan rankaisemattomuuden uskonnon nimissä tehdylle väkivallalle.
Europe, as well as the global community, should also give a very clear message that violence cannot be given impunity - especially to those governments inclined to give impunity to violence committed "in the name of religion".
Euroopalla on tässä johtava asema, koska se on laajalti demokraattinen alue ja voi siten näyttää, kuinka demokratia voi syventyä todellisen moniarvoisuuden kautta."
Europe has a leading role to play, as it is a largely democratic region and can thus show us how you can deepen democracy by being truly pluralistic.
Mikä on tärkein tekijä kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämisessä: koulutus, perhe, tiedotusvälineet...?
What is the most important factor in promoting intercultural dialogue: education, family, international organisations or the media?
"Ne ovat kaikki yhtä tärkeitä.
They are all equally important.
Medialla on ollut tärkeä ja hyvin harvoin negatiivinen rooli.
The media have played an important role and have very rarely had a negative role.
Kulttuuri on tärkeä tekijä kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämisessä.
Culture is another way of promoting intercultural dialogue.
Intiassa elokuvat ovat tehneet suuren kasvatuksellisen palveluksen yhteisöjen välisen harmonian edistämisessä.
I talked this morning about how films in India have done a great service for public education on communal harmony.
Koulutus on myös hyvin tärkeää, koska ihmiset muovaavat persoonansa koulutuksen kautta.
Education is also very important, because it is through education that people form their personalities.
Niin on perhekin; kyse ei ole vain kasvatuksesta, vaan siitä, että estetään perheitä ja yhteisöjä asettamasta rajoituksia kanssakäymiselle.
So is family: it is not just about upbringing, but about preventing families and communities from putting restrictions, beyond a certain level of which you cannot have exchanges.
Esimerkiksi järjestettyjä avioliittoja esiintyy yhä edelleen ja ne ovat usein tabu myös monissa ns. sivistyneissä yhteiskunnissa.
For example, arranged marriages still exist and are often a taboo, even in many so-called civilised societies.
Myös se on tärkeää, että poliitikot ovat avoimia ja puhuvat avoimesti asioista.
It is also important that politicians are open and talk openly about things.
Ihmisten ihmisarvon tulee olla kaikkien vapauksien keskiössä – oli sitten kyse uskonnon- tai sananvapaudesta taikka vapaudesta olla joutumatta hyväksikäytetyksi."
The dignity of human beings must lie at the centre of all freedoms - whether it is religions freedom, freedom of expression or freedom from being exploited.
Siteerasit täysistunnossa YK:n entistä pääsihteeriä Boutros Boutros-Ghalia: "Me olemme, yhtenä ja samana aikana, samoja ja erilaisia".
Today you cited former UN Secretary-General Boutros Boutros-Ghali: "We are, at one and the same time, the same and different".
Millä tavoin olemme samanlaisia?
In what ways are we the same?
Kuinka keskiverto eurooppalainen voi edistää kulttuurien yhteisymmärrystä?
How can the ordinary European citizens do to improve cultural understanding?
Jos nöyryytät jotakuta, väristä ja uskonnosta riippumatta, aiheuttamasi tunne on yleismaailmallinen.
If you humiliate someone - regardless of colour or religion- the kind of feeling they have is universal.
Olemme siinä mielessä kaikki samanlaisia.
So in that way we are all the same.
Voimme kuitenkin olla erilaisia uskomustemme, elämänasenteidemme ja henkisten ajatustemme suhteen.
However, we can be different in our beliefs, our approaches to life and our spiritual ideas.
Olemme siis monessa mielessä samanlaisia, mutta myös erilaisia.
So we are the same in many respects, but also different.
Eurooppa on hyvin etuoikeutettu alue ja sen kansalaisilla on koko joukko taitoja.
Europe is a very privileged region and citizens have a lot of skills.
Kansalaisten tulee ennen kaikkea olla poliittisen johtonsa johtajia, pikemminkin kuin toisin päin.
The citizens have first of all to be the leaders of their political leadership rather than the other way round.
Tavallisten kansalaisten tulee osoittaa suuntaa, edistää oikeita roolimalleja, vaikka se merkitsisikin epäsuosittuja kannanottoja.
Ordinary citizens are the ones that should be showing the direction, bringing forward the right role models even if it means taking unpopular stands.
Euroopan kansalaisilla on tähän enemmän mahdollisuuksia kuin muilla."
It is more possible for citizens in Europe to do it than elsewhere.
Sanotaan, että konflikti kiinnostaa, kun harmonia taas kyllästyttää.
It is sometimes said that conflict is interesting while harmony is boring.
Kuinka media saataisiin kiinnittämään huomiota sekä kulttuurienväliseen vuoropuheluun että uskontojen väliseen väkivaltaan?
How can the media be persuaded to pay attention to intercultural dialogue as well as to religious violence?
"Media tuo ihmisille sitä mitä he haluavat katsoa.
The media will bring to the people what the people want to see.
Jos vuoropuhelussa on konflikti, media tarttuu asiaan.
If there is a conflict in dialogue, the media will pick it up.
Jos vuoropuhelu on tylsä tai sellainen, että ihmiset vain taputtavat toisiaan selkään, se tuskin kiinnostaa mediaa.
If it is a boring dialogue or a dialogue where people are batting each other's back, the media is not likely to pick it up.
Kun ihmiset ovat tehneet luovaa työtä, tiedotusvälineet ovat yleensä kertoneet siitä."
When people have done creative work, the media has in general picked it up.
Suhtaudut siis tulevaisuuteen optimistisesti?
So you are optimistic about the future?
"Olen optimistinen koska missä tahansa olen ollutkin, olen nähnyt että enemmistö ihmisistä haluaa elää moninaisuudessa.
I am optimistic because wherever I have been I have seen that the vast majority of people are willing to live in diversity.
Useimmiten pieni vähemmistö pitää kaikkia muita panttivankinaan.
It is often a minority that has taken all the others hostage.
Kun hallitukset ja mielipidejohtajat laativat strategioitaan, niiden tulee siksi antaa kuuluvuutta tälle enemmistölle joka vastustaa väkivaltaa, syrjintää ja uskonnollista vainoa", Jahangir korostaa.
Therefore I think that when governments and public opinion makers make strategies, they have to give voice to that majority that is against violence, against discrimination and against religious persecution.
Asma Jahangir puhui kulttuurien välisen vuoropuhelun teemavuodesta EU:n kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden sivut EP:n kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan sivut Kulttuuriaiheisia juttuja EP:n kotisivuilla
European Year of Intercultural Dialogue EP Culture Committee Focus: 2008: Year of Intercultural Dialogue More articles dealing with culture
Kuvia Euroopan parlamentin Afrikka-viikolta
Images from African week in the European Parliament
"On parempi rakentaa siltoja, kuin muureja", siteerasi Afrikka-viikon isäntä, Euroopan parlamentin puhemies Hans-Gert Pöttering suahilinkielistä sananlaskua.
Welcoming him to the Parliament, President Hans-Gert Pöttering said, "Your non-violent approach provides an extraordinary example of committed and peaceful campaigning for a worthy cause".
Katso kuvakooste Afrikka-viikon poliittisesta ja kulttuurisesta annista!
After addressing MEPs, he talked to us in an exclusive interview about hope and humour and said "the issue is how do we talk to the moderates so that we can isolate the extremists?"
Wole Soyinka: "Kulttuurienvälinen vuoropuhelu on osa ihmiseloa"
Americans have always had to integrate newcomers, so the concept of "covenant" has always been part of the political culture of the United States.
Wole Soyinka Euroopan parlamentissa Afrikka-viikko toi Euroopan parlamenttiin useita mantereen näkyvistä hahmoista.
But the concept came from the political culture of Europe after the Reformation, which drew strongly on the Hebrew Bible.
Yksi näistä oli kirjailija, runoilija, näytelmäkirjailija ja ensimmäisenä afrikkalaisena vuonna 1986 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut Nigerian Wole Soyinka.
I suggest that Europe needs to go back to that concept, which has the power to unite different groups across differences of culture.
Soyinka osallistui torstaina 11. syyskuuta EP:n Afrikka-viikon päätapahtumaan, paneelikeskusteluun kulttuurienvälisestä vuoropuhelusta.
If you predicate your nation on race, or religion, you have an exclusive nation.
Saimme tilaisuuden jututtaa kirjailijaa.
We know where that led: two World Wars and the Holocaust, so we can never go down that road again.
Wole Soyinka, mikä on ajankohtaista kulttuurienvälisessä vuoropuhelussa?
You have yourself met radical Islamists, but can you talk to anyone?