natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komission byrokraattisesta lähestymistavasta huolestuneet mepit peräsivät lisää avoimuutta ja käyttäjäystävällisyyttä aloitteen toteuttamiseen.
We spoke to Hungarian Socialist MEP Zita Gurmai who is one of the Members steering the regulation (which would bring it legally into effect) through Parliament.
Jututimme perussopimusvaliokunnan esittelijä Zita Gurmaita.
We put it to her about the merits of the initiative in the first place.
Parlamentille riittäisi, että allekirjoitukset tulisivat neljäsosasta EU-maita.
Finally, allow EU citizens to have more information on the initiative."
Unkarilainen valmistelee perussopimusasioiden valiokunnan kannanottoa Euroopan kansalaisaloitteen toimeenpanoon yhdessä kansanpuolueryhmän Alain Lamassouren (Ranska) kanssa.
We also put it to her what would be the benefits to ordinary people of such a tool?
Esittelijä haluaa komission asetusehdotukseen kolmenlaisia parannuksia: "Haluamme tehdä sen käyttäjäystävällisemmäksi; varmistaa, että se on tehokas demokraattinen väline, jotta sitä ei käytetä väärin, ja jotta se on tehokas Euroopan asioiden kannalta ja kansalaisten kannattaa käyttää sitä.
However, she was optimistic in the longer term: "The Citizens' initiative will foster greater debate among citizens on European issues.
EU:n kansalaisten pitää myös saada enemmän tietoa kansalaisaloitteesta", esittelijä vaatii.
It will have an enormous importance: it can help make the EU a greater part of everyday discussion...very few EU innovations have been able to do so in the past fifty years."
Esimerkiksi sähköisten allekirjoitusten keräämisen tulee "täyttää 2000-luvun vaatimukset ja kohdistua e-sukupolveen".
French MEP Alain Lamassoure (EPP), Green member Gerald Häfner and UK Liberal Diana Wallis are also acting as co-rapporteurs on this issue as it is also being considered also by the Petitions Committee.
Sillä tulee olemaan valtava merkitys; se voi auttaa tuomaan EU:n suuremmaksi osaksi jokapäiväistä keskustelua.
18 months for the collection of signatures
Olemme nyt etenemässä tuntemattomille vesille, emmekä voi siksi antaa tarkkoja ennusteita siitä, miten se tulee toimimaan", unkarilainen lisää.
No ID required
20101001STO84608 Kansalaisaloite: toiveita ja epäilyksiä (tiedote 30.9. englanniksi) Komission asetusehdotus kansalaisaloitteesta EP:n työasiakirja Euroopan kansalaisaloitteesta Euroopan kansalaisaloite: pelisäännöt muotoutumassa (artikkeli 14.4.)
20101001STO84608 Hopes and doubts over EP electoral reform and citizens' initiative European Commission proposal EP working document
-//EP//TEXT COMPARL PE-443.095 01 NOT XML V0//FI
-//EP//TEXT COMPARL PE-443.095 01 NOT XML V0//EN
DEMOKRAATTINEN VASTUU
DEMOCRATIC ACCOUNTABILITY
KANSALLISET PARLAMENTIT
NATIONAL PARLIAMENTS
Maanantai 4. lokakuuta 2010 klo 15.00–18.30
Monday 4 October 2010, 15.00 – 18.30
Tiistai 5. lokakuuta 2010 klo 9.00–12.30
Tuesday 5 October 2010, 09.00 – 12.30
Kokoushuone: PHS 3 C 050
Room PHS 3 C 050
Kun 25 vuotta sitten tehtiin Schengenin sopimusta, eräät jäsenvaltiot esittivät ensi kertaa ja samassa oikeudellisessa yhteydessä muutamia tärkeitä poliittisia tavoitteita, kuten kansalaisten vapaa ja turvattu liikkuvuus Schengen-alueella.
Twenty five years ago, by agreeing on the Schengen Agreement, some Member States addressed for the first time and in the same legal framework, some essential political objectives such as the freedom of movement within the Schengen area of their citizens by granting them also a high level of security.
Lisäksi kaikki jäsenvaltiot hyväksyivät sen, että kukin jäsenvaltio vastaa omien rajojensa suojelusta ja että luodaan yhteiset säännöt viisumeista ja turvatarkastuksista ja perustetaan vertaisarviointijärjestelmä.
Moreover each Member State accepted to entrust the other Member States with the protection of its own borders and accepted to build common rules on visa and security checks by also establishing a system of peer evaluation.
Tämän mahdollistamiseksi eri kansallisia lainsäädäntöjä yhdenmukaistettiin asteittain, jotta saatiin yhteiset oikeudelliset puitteet, joihin sisällytettiin yhteisiä välineitä ja verkostoja, joihin tuhansilla kansallisilla viranomaisilla oli (ja on) jatkuva suora yhteys (SIS-järjestelmä) toisten jäsenvaltioiden turvallisuushälytysten käsittelemiseksi.
This was made possible notwithstanding the initial diversity of the national legislation, by progressively aligning them within an evolutionary common legal framework accompanied by common tools and networks to which thousands of national officials were (and are) connected online (the SIS system) where the security alerts of other countries are treated as its own.
Tässä mielessä Schengenin sopimusta voidaan pitää todellisena alkuna vieläkin kunnianhimoisemmalle poliittiselle tavoitteelle, joka luotiin Amsterdamin sopimuksella ja vahvistettiin hiljattain Lissabonin sopimuksessa, jonka mukaan "unioni muodostaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen, jolla kunnioitetaan perusoikeuksia sekä jäsenvaltioiden erilaisia oikeusjärjestelmiä ja ‑perinteitä".
Under this perspective, the Schengen Agreement could be considered the true starting point of an even more ambitious political objective foreseen by the Amsterdam Treaty and recently confirmed by the Lisbon Treaty according to which "the Union shall constitute an area of freedom, security and justice with respect for fundamental rights and the different legal systems and traditions of the Member States."
(SEUT 67 artikla)
(Article 67 TFEU).
Näin kunnianhimoisen tavoitteen saavuttamiseksi oli luotava myös johdonmukainen ja kattava unionin strategia (Tukholman ohjelma), jonka määritteli 10. joulukuuta 2009 kokoontunut Eurooppa-neuvosto ja jonka mukaan jäsenvaltioiden yhteistyötä olisi tuettava myös uudistamalla jo olemassa olevat virastot Europol, Eurojust ja Frontex sekä perustamalla tarvittaessa uusia virastoja.
Such an ambitious objective could only be implemented by establishing a coherent and global European strategy as it has been defined by the European Council on 10 December 2009 (Stockholm Programme) according to which the cooperation between the Member States should also be supported by reshuffling the already existing European Agencies such as Europol, Eurojust and Frontex as well as by creating new ones when needed.
Perussopimuksen ja Tukholman ohjelman mukaisesti näiden unionin virastojen tarkoituksena on toimia jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten operatiivisina välineinä, joilla taataan yksilönvapaudet ja turvallisuus unionissa.
According to the Treaty and to the Stockholm Programme, these European Agencies should be the operational tools for the Member States and for the EU institutions themselves when granting the freedoms of the individuals and the security of the EU.
Tavoitteen saavuttamiseksi tarvitaan toiminnan koordinointia, josta vastaa uusi sisäisen turvallisuuden komitea (COSI) (SEUT 71 artikla), sekä parlamentaarista valvontaa niin unionin kuin kansallisella tasolla, mistä määrätään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 70, 85 (Eurojust) ja 88 (Europol) artiklassa.
Such an objective requires on one side the operational coordination as it has to be granted by the new Internal Security Committee (COSI, Article 71 TFEU) as well as by building a strong parliamentary control at European and national level as it is foreseen by Article 12 of the Treaty on the European Union and Articles 70, 85 (Eurojust) and 88 (Europol) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Tässä mielessä on todettava, ettei ole saatu määriteltyä oikeudellisia puitteita parlamentaariselle valvonnalle, vaikka on kulunut jo vuosi Lissabonin sopimuksen voimaantulosta.
Under this perspective, it has to be noted that one year after the entry into force of the Treaty, the legislative framework shaping the parliamentary control in still not defined.
Tässä parlamenttien välisessä valiokuntakokouksessa, johon osallistuu 27 jäsenvaltion kansallisten parlamenttien oikeus- ja sisäasioiden valiokuntien edustajia, Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien jäsenillä on ensi kertaa Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen tilaisuus käsitellä demokraattista vastuuta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella ja erityisesti Schengen-yhteistyön osalta, sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen toiminnan kannalta kolmen tärkeän viraston (Europol, Eurojust ja Frontex) toimintaa.
This interparliamentary committee meeting with the participation of members of the corresponding Justice and Home Affairs committees of the 27 EU national Parliaments will therefore provide Members of the European Parliament and of national Parliaments a first opportunity after the entry into force of the Lisbon Treaty to discuss the issue of the democratic accountability of the area of freedom, security and justice and notably of the Schengen cooperation as well as of the activities of three main agencies (Europol, Eurojust and Frontex), which have a crucial role in the functioning of the Area of Freedom, Security and Justice.
Tämä parlamenttien välinen valiokuntakokous liittyy EU-maiden parlamenttien puhemieskonferenssin Tukholmassa toukokuussa 2010 käynnistämään prosessiin.
This interparliamentary committee meeting is taking place in the framework of a process launched by the Conference of the Speakers of the EU Parliaments (EUSC) in Stockholm in May 2010.
Tuolloin puhemiehet pyysivät tulevaa puheenjohtajavaltiota Belgiaa tarkastelemaan lähemmin ehdotusta, jonka mukaan kansallisten parlamenttien Eurooppa-asioiden, ulko- ja turvallisuusasioiden sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnat pitäisivät säännöllisesti kokouksia yhdessä Euroopan parlamentin kanssa.
On that occasion the EU Speakers asked the incoming Belgian EUSC Presidency "to further explore the proposal to schedule regular conferences for parliamentary committees dealing with European Affairs, Foreign Affairs and Defence as well as Justice and Home Affairs in cooperation with the European Parliament".
Belgian parlamentti esittää ehdotuksensa parlamenttien puhemiesten seuraavassa konferenssissa, joka pidetään Brysselissä toukokuussa 2011.
The Belgian Parliament will present its proposals to the next EU Speakers' Conference which will take place in Brussels in May 2011.
Tämä parlamenttien välinen valiokuntakokous tukee tehtävää, jonka EU-maiden parlamenttien puhemieskonferenssi on antanut Belgian parlamentille yhdessä Euroopan parlamentin kanssa.
In this context, this interparliamentary committee meeting is intended as a contribution to the mandate given by the EU Speakers' Conference to the Belgian Parliament in cooperation with the European Parliament.
Maanantai 4. lokakuuta 2010
Monday 4 October, 2010
Puheenjohtaja: Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR, Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan (LIBE) puheenjohtaja
Chair: Mr Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR, Chairman of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs (LIBE) of the European Parliament
15.00–16.00 AVAUSISTUNTO
15.00–16.00 OPENING SESSION
VIRASTOJEN OPERATIIVINEN YHTEISTYÖ
OPERATIONAL COOPERATION BETWEEN AGENCIES
Puheenjohtaja Juan Fernando LÓPEZ AGUILARin avauspuheenvuoro
Welcome by the Chair, Mr Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR
Fernard KOEKELBERG, sisäisen turvallisuuden pysyvän komitean (COSI) puheenjohtaja, puheenjohtajavaltio Belgia (vahvistetaan myöhemmin)
Mr Fernard KOEKELBERG, Chairman of the Standing Committee on Internal Security (COSI), Belgian Presidency
Jean-Louis DE BROUWER, maahanmuutto- ja rajavalvonta-asioista vastaava johtaja, Euroopan komission oikeus- ja sisäasioiden pääosasto
Mr Jean-Louis DE BROUWER, Director for Migration and Borders, Directorate General for Home Affairs, European Commission
16.00–17.15 ISTUNTO I
16.00–17.15 SESSION I
Ilkka LAITINEN, Frontexin johtaja
Mr Ilkka LAITINEN, Director of Frontex
Simon BUSUTTIL, Frontexin toimenkuvan tarkistamisesta vastaava esittelijä,
Mr Simon BUSUTTIL, Rapporteur on the revision of the Frontex mandate,
Euroopan parlamentin LIBE-valiokunta
LIBE Committee, European Parliament
Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex) perustettiin 2004, ja sen täysimääräinen toiminta alkoi lokakuussa 2005.
The European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders of the Member States of the European Union (Frontex) was created in 2004 and became fully operational in October 2005.
Viraston tehtävänä on jäsenvaltioiden välisen operatiivisen yhteistyön yhteensovittaminen ulkorajavalvonnan alalla.
Its role is to coordinate operational cooperation between Member States in the field of management of external borders.
Komissio on hiljattain ehdottanut Frontexin perustamisasetuksen muuttamista siten, että Frontex voisi ostaa kalustoa ja jäsenvaltiot olisivat velvollisia osallistumaan Frontexin kalustopooliin; muut ehdotetut muutokset koskevat muun muassa rajavartijoiden valmiusjoukon perustamista sekä EU-virastojen ja elinten ja kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön sääntöjä.
The Commission recently proposed some modifications to the Regulation establishing Frontex, notably the possibility for Frontex to buy equipment and the obligation for Member States to contribute to the equipment pool of Frontex, the setting up of a pool of border guards, the modalities of cooperation with EU agencies and bodies and third countries, etc.
Ehdotus on parhaillaan parlamentin ja neuvoston käsiteltävänä.
This proposal is currently being discussed in the Parliament and in the Council.
Tässä istunnossa on tilaisuus keskustella Frontexin tähänastisesta toiminnasta sekä sen tulevasta toiminnasta.
This session will be an opportunity to discuss the activities of Frontex so far, as well as the future developments of the Agency.
17.15–18.30 ISTUNTO II
17.15–18.30 SESSION II
Rob WAINWRIGHT, Europolin johtaja
Mr Rob WAINWRIGHT, Director of Europol
Euroopan parlamentin LIBE-valiokunnan jäsen
Member of the LIBE Committee, European Parliament
Lissabonin sopimuksessa (SEUT 88 artiklan 2 kohta) määrätään Europolin tulevan oikeudellisen kehyksen (Euroopan parlamentti ja neuvosto määrittävät tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetuilla asetuksilla) osalta, että asetuksilla säädetään myös menettelytavoista, joilla Euroopan parlamentti yhdessä kansallisten parlamenttien kanssa valvoo Europolin toimintaa.
The Lisbon Treaty (Article 88(2) TFEU) prescribes in relation to the future legal framework of Europol (to be decided by means of regulations by the European Parliament and the Council under the ordinary legislative procedure) that it shall also lay down the procedures for scrutiny of Europol's activities by the European Parliament, together with national Parliaments.
Menettelytapojen ja valvontavastuiden määrittely on tärkeä tehtävä, jossa (kansallisten ja unionin) lainsäätäjien olisi oltava mukana alusta saakka.
The reflection on the modalities and the remits of the scrutiny is an essential exercise in which legislators (national and European) should engage from the very early stages.
Tässä istunnossa on mahdollisuus keskustella näistä asioista.
This session can be one of the frameworks for such a discussion.
On myös syytä korostaa, että komissio on kaavaillut antavansa ehdotuksen Europol-asetukseksi vuonna 2013, mutta Euroopan parlamentti kehotti marraskuussa 2009 antamassaan päätöslauselmassa esittämään ehdotuksen kuuden kuukauden kuluttua Lissabonin sopimuksen voimaantulosta.
It must also be underlined that while the European Commission has foreseen the proposal for a regulation on Europol for 2013, the European Parliament called in its November 2009 resolutions for a proposal to be submitted six months after the entry into force of the Lisbon Treaty.
18.30 Cocktail-tilaisuus
18.30 Cocktail
Paul-Henri Spaak -rakennus – toinen kerros
Paul-Henri Spaak Building, 2nd floor
Tiistai 5. lokakuuta 2010
Tuesday 5 October, 2010
9.00–10.15 ISTUNTO III
09.00–10.15 SESSION III
Aled WILLIAMS, Eurojustin kollegion puheenjohtaja
Mr Aled WILLIAMS, President of the College of Eurojust
Renate WEBER, Eurojust-asioiden esittelijä, LIBE-valiokunta
Ms Renate WEBER, Rapporteur on Eurojust, LIBE Committee
Tampereen huippukokouksen päätelmissä esitetty ja jo vuodesta 2001 lähtien väliaikaisesti toiminut Eurojust (pro-Eurojust) perustettiin virallisesti 2002, minkä jälkeen sitä on vahvistettu 16. joulukuuta 2008 annetulla neuvoston päätöksellä 2009/426/YOS.
Foreseen by the Tampere Conclusions, and already existing since 2001 as provisional Eurojust (pro-Eurojust), Eurojust was formally established in 2002 and further strengthened with Council Decision 2009/426/JHA of 16 December 2008.
Eurojustissa on yksi, kunkin jäsenvaltion lähettämä kansallinen jäsen, jonka on oltava syyttäjä, tuomari tai vastaavaa toimivaltaa käyttävä poliisi.
Eurojust is composed by one National Member, being a judge, a prosecutor or a police officer of equivalent competence, seconded by each Member State.
Sen tehtävänä on antaa virikkeitä viranomaisten väliselle yhteistyölle ja parantaa sitä, kun on kyse rajat ylittävistä tutkinta- ja syytetoimista.
It has the task of stimulating and improving coordination and cooperation concerning trans-national investigations and prosecutions.
Lissabonin sopimuksessa on erityismääräys Eurojustista, ja siinä määrätään Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien oikeudesta arvioida Eurojustin toimintaa.
The Treaty of Lisbon devotes a specific provision to Eurojust and provides for the European Parliament and national Parliaments to evaluate its activities.
Tässä istunnossa on tilaisuus keskustella Eurojustin nykyisestä toiminnasta, myös sen toimenkuvan hiljattaisesta vahvistamisesta, sekä tulevaisuudennäkymistä Lissabonin sopimuksen valossa.
This session will be an opportunity to discuss the current activities of Eurojust, including the recent reinforcement of its mandate, as well as the future perspectives in light of the Lisbon Treaty.
10.15–11.30 ISTUNTO IV
10.15–11.30 SESSION IV
SCHENGENIN SOPIMUKSEN 25-VUOTISPÄIVÄ
25TH ANNIVERSARY OF THE SCHENGEN AGREEMENT
Gunter CEUPPENS, SCH-EVAL-työryhmän puheenjohtaja, puheenjohtajavaltio Belgia
Mr Gunter CEUPPENS, Chair of the SCH-EVAL working group, Belgian presidency
Carlos COELHO, Schengen-asioiden esittelijä, LIBE-valiokunta
Mr Carlos COELHO, Rapporteur on Schengen, LIBE Committee
Anne-Marie ESCOFFIER, Ranskan senaatin jäsen
Ms Anne-Marie ESCOFFIER, Senator, French Senate
Viisi jäsenvaltiota (Alankomaat, Belgia, Luxemburg, Ranska ja Saksa) allekirjoittivat 25 vuotta sitten, 14. kesäkuuta 1985, sopimuksen, jolla luotiin niiden välille rajaton alue.
Twenty five years ago, on 14 June 1985, five Member States (Belgium, France, Germany, Luxembourg and the Netherlands) signed a treaty to create between them an area without internal borders.
Sopimus allekirjoitettiin Schengenissä Luxemburgissa, ja näin sopimuksen nimeksi tuli "Schengenin sopimus".
It is known as "the Schengen Agreement", after the name of the town in Luxembourg where it was signed.
Schengen-alue on sittemmin laajentunut asteittain kattamaan lähes kaikki EU:n jäsenvaltiot (poikkeuksina Yhdistynyt kuningaskunta, Kypros, Romania ja Bulgaria) sekä kolmansia maita (Islanti, Norja ja Sveitsi), ja samalla on sovittu viisumi- ja turvapaikka-asioissa sekä ulkorajatarkastuksissa sovellettavista yhteisistä toimenpiteistä.
Since then, the Schengen area expanded gradually to include almost all EU Member States (except the UK, Ireland, Cyprus, Romania and Bulgaria) and third countries (Iceland, Norway and Switzerland) and common measures were adopted in parallel, notably on visas, asylum and checks at external borders.
11.30–12.30 PÄÄTÖSISTUNTO
11.30–12.30 CLOSING SESSION
PARLAMENTAARINEN VALVONTA
PARLIAMENTARY SCRUTINY
Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR, Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan puheenjohtaja
Mr Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR, Chairman of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, European Parliament
Olga ZRIHEN, Belgian senaatin jäsen
Ms Olga ZRIHEN, Senator, Belgian Senate.
• Kunkin istunnon alustusten kesto on rajoitettu 10 minuuttiin.
• Presentations opening each session will be limited to ten minutes.
• Jotta mahdollisimman monet parlamentin jäsenet voisivat osallistua keskusteluun, puheaika on rajoitettu kahteen minuuttiin puheenvuoroa tai kysymystä kohti.
• To make it possible for the highest number of parliamentarians to participate in the debate, speaking time will be limited to two minutes per contribution / question.
• Jäseniä pyydetään täyttämään kokoushuoneessa saamansa lomake puheenvuoron pyytämiseksi (ilmoitettava nimi ja parlamentti).
• Members are kindly asked to fill in the sheet requesting speaking time (indicating their name and parliament) which will be distributed in the meeting room.
Puheenvuorot annetaan jäsenille pyyntöjen saapumisjärjestyksessä ja vuorotellen ensin kahdelle kansallisten parlamenttien jäsenelle ja yhdelle Euroopan parlamentin jäsenelle ja niin edelleen.
The floor will be given in turn to two Members of national Parliaments, followed by one Member of the European Parliament and so forth.
TÄRKEÄÄ TIETOA KOKOUKSEEN OSALLISTUVILLE
IMPORTANT NOTICE FOR THOSE WISHING TO ATTEND
Kulkuluvan hakijoita pyydetään ottamaan yhteyttä sihteeristöön ( ip-libe@europarl.europa.eu ) viimeistään 27. syyskuuta 2010.
Those wishing to obtain such a pass should contact the secretariat ( ip-libe@europarl.europa.eu ) by 27 September 2010.
LIBE-valiokunnan sihteeristö
LIBE Secretariat
Suhteet kansallisiin parlamentteihin
Relations with national Parliaments
Toimisto: RMD 04J018
Office: RMD 04J018
Toimisto: WIE 05U025
Office: WIE 05U025
Puhelin: +32(0)2 28 40768
Phone: +32(0)2 28 40768
Puhelin: +32 (0) 2 28 31052
Phone: +32 (0) 2 28 31052
Toimisto: RMD 04J042
Office: RMD 04J042
Toimisto: WIE 05U004
Office: WIE 05U004
Puhelin: +32(0)2 28 42884
Phone: +32(0)2 28 42884
Puhelin: +32 (0) 2 28 40979
Phone: +32 (0) 2 28 40979
Bryssel Keskiviikko 6. lokakuuta 2010 Torstai 7. lokakuuta 2010 ESITYSLISTA Keskiviikko 6. lokakuuta 2010 16:44 Erilliset äänestykset - Kohta kohdalta -äänestykset - Nimenhuutoäänestykset
Brussels Wednesday, 6 October 2010 Thursday, 7 October 2010 AGENDA Wednesday, 6 October 2010 16:23 Separate votes - Split votes - Roll-call votes
Parlamentti aloitti täysistuntonsa Brysselissä
Opening of Brussels plenary session: support for Hungary following toxic flood
Parlamentin puhemies Jerzy Buzek avasi Euroopan parlamentin täysistunnon Brysselissä 6. lokakuuta.
At the opening of today's plenary session in Brussels, Parliament's President Jerzy Buzek made reference to Monday's flood of toxic waste in Hungary, the anniversary of the murder of Russian journalist Anna Politkovskaya and the EP's support for abolition of the death penalty.
Puhemies totesi, että Politkovskaja pyhitti elämänsä totuuden löytämiseen Pohjois-Kaukasian tilanteesta.
He described it as "one of the worst disasters in the history of their country" and said "the European Parliament offers its full support and solidarity to Hungary in this difficult time."
Hän muistutti samalla myös useiden muiden venäläisten ihmisoikeuksien puolustajien surmista ja kehotti Venäjän viranomaisia ryhtymään toimiin, jotta syylliset saadaan oikeuden eteen.
He then paid tribute to Russian journalist Anna Politkovskaya, who was assassinated four years ago tomorrow, as well as to other Russian activists, and urged the Russian authorities to do their best to enforce the rule of law.
Puhemies Buzek muistutti lisäksi, että 10. lokakuuta on kuolemanrangaistuksen vastainen päivä.
Lastly, looking ahead to World Day against the Death Penalty on 10 October, the President reiterated Parliament's call for a moratorium on executions, saying "death can never be regarded as a form of justice".
Hän painotti, että kuolema ei voi koskaan olla oikeustoimi.
The EP, he said, was glad to see progress in Russia, Burundi and Togo but regretted the situation in Japan and the USA and was particularly concerned at the number of executions in China and Iran.