natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sen jälkeen kun Britannialle myönnettiin jäsenmaksuhyvitys ja eri jäsenvaltiossa otettiin käyttöön eriytetyt arvonlisäverot sen maksamiseksi, EU:n budjetin laatimisesta tuli yhä vaikeampaa.
However, after the UK was granted a rebate and differentiated VAT rates were introduced for different member states to pay for that, putting together the EU budget became more and more difficult.
Tämän vuoksi vuonna 1988 otettiin käyttöön neljäs rahoituslähde: bruttokansantulopohjaiset tulot.
For that reason, in 1988, a fourth source of funding, based on member states' Gross National Product was introduced.
Kun maailmanlaajuiset ponnistukset kaupankäyntikulujen vähentämiseksi laskivat tullimaksuja ja kun maatalouden maksut pienenivät maataloustuotteiden hintojen muutosten vuoksi, bruttokansantulopohjaisista tuloista tuli EU:n tärkein rahoituslähde.
This source has now become the system's main resource, as customs duties diminished due to worldwide efforts to bring down trade tariffs and as agricultural levies diminished due to changes in agricultural prices.
Komissio esitti eräitä vaihtoehtoja talousarviota koskevassa uudelleenarvioinnissaan 19. lokakuuta.
The European Commission tabled a number of options for changing the current financing system in its recent budget review (19 October).
Parlamentti haluaa sopia vuoropuhelua koskevasta menettelystä ja esityslistasta, jotta sopimukseen voidaan päästä ennen kuin EU:n on päätettävä seuraavista pitkän aikavälin budjettijärjestelyistään ("monivuotinen rahoituskehys", joka tunnetaan myös "rahoitusnäkyminä").
What Parliament wants for now is an agreement on a procedure and an agenda for dialogue, so that an agreement can be reached before the EU has to decide on its next long-term budgetary framework (the “Multiannual Financial Framework, MFF”, also known as the “financial perspective”).
Miksi parlamentti on nyt suostunut 2,91 prosentin lisäykseen?
Why has Parliament now agreed on an increase by 2.91%?
Komissio on se toimielin, joka hallinnoi ja toteuttaa EU:n talousarviota, joten sillä on parhaat valmiudet tehdä yksittäisen vuoden maksumäärärahoja koskevat laskelmat.
The Commission is the institution which manages and implements the EU budget, which makes it best placed to calculate the level of payments for a certain year.
Siksi Euroopan parlamentin jäsenet olivat hyväksyneet äänestyksessä komission arvion vuodeksi 2011 tarvittavista maksumäärärahoista, joiden lisäys oli 6 prosenttia eikä 2,9 prosenttia.
MEPs had therefore voted to accept the Commission's estimate of necessary payments for 2011, 6% more rather than 2.9% more.
Neuvosto on asettanut talousarviosta sopimisen tärkeimmäksi ehdoksi sen, että maksumäärärahojen tasoa on alennettava.
The Council has put as its main condition for a budget agreement to have a lower level of payments.
Euroopan parlamentin jäsenet eivät välttämättä pidä tätä realistisena, mutta he tietävät, että maksusitoumusmäärärahojen taso on tärkeä osa talousarviota.
MEPs might not find this realistic, but they know that the important part of the budget is the level of commitments.
Maksumäärärahojen sovitulla tasolla säännellään pelkästään ajoitusta – eli sitä, milloin laskut on maksettava – kun taas maksusitoumusmäärärahoissa on kyse poliittisista päätöksistä, joilla määritetään kuinka paljon ja mihin EU:n olisi käytettävä varoja lyhyellä ja pitkällä aikavälillä.
The agreed level of payments merely regulates the timing – when the bills should be paid – whereas the commitments are the political decisions determining how much and on what the EU should spend in the short and long term.
EU:n vaikean taloustilanteen vuoksi parlamentti kannattaa maksusitoumusmäärärahojen lisäämistä noin 1 prosentilla, eli inflaatioastetta vähemmän.
Because of the difficult economic situation in the EU, Parliament advocates an increase in commitments of around 1%, below the level of inflation.
Edellyttääkö parlamentti perussopimuksen muuttamista?
Is Parliament asking for a treaty change?
Lissabonin sopimuksessa todetaan seuraavista pitkän aikavälin budjettijärjestelyistä ("monivuotinen rahoituskehys", joka tunnetaan myös "rahoitusnäkyminä"), että parlamentti, neuvosto ja komissio "toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen vahvistamista" (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklan 5 kohta).
The Lisbon Treaty says that, regarding the negotiations on next long term budgetary framework (the “Multiannual Financial Framework - MFF”, also known as the “financial perspective”), the Council, the Commission and the Parliament "shall take any measure necessary to facilitate its adoption" (Article 312, §5 TFEU).
Yleisesti ottaen parlamentin puhemies ja neuvoston ja komission puheenjohtajat toteuttavat vuosittaisten talousarvioiden, monivuotisen rahoituskehyksen ja omien varojen yhteydessä "kaikki tarvittavat toimenpiteet johtamiensa toimielinten kantojen sovittelemiseksi ja lähentämiseksi, jotta tämän osaston määräysten täytäntöönpano helpottuisi (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 324 artikla).
In general, when it comes to annual budgets, the MFF and own resources, the presidents of these three institutions "shall take all the necessary steps to promote consultation and the reconciliation of the positions of the institutions over which they preside in order to facilitate the implementation of this Title" (article 324 TFEU).
Parlamentti haluaa sopia siitä, mitä tämä merkitsee käytännössä – eli määrittää pragmaattisen työmenetelmän.
What Parliament wants is to agree on what this means in practice - that is to determine a pragmatic working method.
Haluaako parlamentti suurempaa talousarviota tulevaisuudessa?
Does Parliament want a higher budget for the future?
Euroopan parlamentin jäsenet haluavat, että vuosien 2012 ja 2013 budjettikehys (= ylärajat) on riittävän joustava jättämään liikkumavaraa uusille tehtäville, joita EU:lle on annettu sen jälkeen kun kehyksestä sovittiin viisi vuotta sitten.
MEPs want the budget framework (= upper limits) for 2012 and 2013 to be flexible enough to make room for the new tasks the EU has taken on since the framework was decided five years ago.
Tähän kuuluu talousarviota koskevan liikkumavaran jättäminen ulkosuhdehallinnolle, tulevien rahoituskriisien estämistä koskevalle työlle, mukaan luettuna uusia finanssivalvontaviranomaisia koskeva budjettilisäys, ilmastonmuutoksen torjumisen vauhdittamiselle sekä jäsenvaltioiden hyvin arvostamalle fuusioenergiaa koskevalle ITER-tutkimushankkeelle.
This includes budgetary room for the External Action Service, work to prevent future financial crises, including an increased budget for the new financial supervisory authorities, and the stepped up fight against climate change, as well as the nuclear fusion energy research project "ITER", which is highly valued by the Member States.
Tämän mukautuksen ei välttämättä tarvitse lisätä EU:n kokonaisbudjettia, vaan olisi pikemminkin lisättävä mahdollisuuksia siirtää varoja talousarvion alalta toiselle.
Such an adjustment does not have to be an increase of the total EU budget, but should rather increase the possibility to move funds from one budget are to another.
Varojen siirtäminen talousarvion eri osien välillä on nykyisin hyvin hankalaa.
Moving funds between different parts of the budget is currently very difficult.
Mitä tarkoittaa se, että parlamentti edellyttää talousarviota koskevaa joustavuutta?
What does it mean that Parliament insists on "flexibility" for the budget?
Toinen parlamentin tärkeänä pitämä kysymys – neuvoston tekemien päätösten toteuttamiseen tarvittavien varojen riittävyyden ohella – on niin kutsuttu joustomarginaali.
Another important issue for the Parliament - out of concern that there is enough money available to implement the decisions taken by the Council - is the so-called "flexibility" margin.
Tämä tarkoittaa, että jos on olemassa todellinen mutta ennakoimaton huomattavien lisävarojen tarve, EU:n talousarvioon voidaan ottaa lisävaroja, jotka vastaavat enintään 0,03 prosenttia bruttokansantulosta.
This means that if there is a real, but unexpected, need for substantial extra money, then additional funds can be put into the EU budget, to the value of 0.03% of Gross National Income.
Neuvosto on turvautunut aiemmin tähän joustoon rahoittaakseen Euroopan Galileo-satelliittijärjestelmää, lievittääkseen Afrikan maiden elintarvikekriisiä ja rahoittaakseen viime vuonna luotua talouden elvytyspakettia.
In the past, this "flexibility" has been used by the Council to finance the European satellite system Galileo, to alleviate the food crisis in African countries, and to fund the economic recovery package put together last year.
Nyt neuvosto katsoo, että sen on Lissabonin sopimuksen voimaan tultua päätettävä 0,03 prosentin jouston vapauttamisesta yksimielisesti, kun taas aiemmin asiasta päätettiin neuvostossa määräenemmistöllä ja parlamentissa kolmen viidesosan enemmistöllä.
The Council is now saying that, following the Lisbon Treaty, it needs to decide by unanimity on releasing the 0.03% "flexibility", whereas it used to be by qualified majority in Council with a 3/5 majority vote in the Parliament.
Asiasta määrättiin Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisessä toimielinten sopimuksessa talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta (22 kohdan toinen luetelmakohta).
This was laid down in the Interinstitutional Agreement between the Parliament, Council and Commission on budgetary discipline and sound financial management (point 22, second indent).
Sopimus on nyt neuvoteltava uudelleen Lissabonin sopimuksen tultua voimaan, mutta tämän kohdan poistaminen tarkoittaisi, että mikä tahansa yksittäinen jäsenvaltio voisi estää päätöksenteon neuvostossa.
This agreement now needs to be renegotiated following the Lisbon Treaty, but discarding this aspect would mean that any single Member State can block the decision in Council.
Haluaako parlamentti lisää valtaa EU:n talousarvion suhteen?
Does Parliament want more powers over the EU budget?
Parlamentti haluaa, että Lissabonin sopimus pannaan täytäntöön, ei sen enempää eikä vähempää.
What Parliament wants is an implementation of the Lisbon Treaty, nothing more, nothing less.
Lissabonin sopimuksella annetaan tiettyä valtaa Euroopan parlamentin jäsenille, jotka toimivat noin 500 miljoonan EU-kansalaisen suoraan valittuina edustajina.
The Lisbon Treaty gives MEPs, as the directly elected representatives of some 500 million EU citizens, certain powers.
Parlamentti haluaa sopia siitä, kuinka tämä olisi toteutettava käytännössä.
What Parliament want is to agree on how these should be implemented in practice.
Mitä tulee seuraaviin pitkän aikavälin budjettijärjestelyihin, Euroopan parlamentin jäsenet haluavat sopia muiden toimielinten kanssa sovellettavista työmenetelmistä.
Regarding the setting up of the next long term budgetary framework (the “Multiannual Financial Framework - MFF”, also known as the “financial perspective”), MEPs want to agree on a working method with the other institutions.
Uutta monivuotista rahoituskehystä varten tarvitaan parlamentin hyväksyntä.
Parliament's consent is a requirement for a new MFF.
Parlamentti on ehdottanut aiempien hallitustenvälisten konferenssien inspiroimaa mallia, jossa kolme parlamentin jäsentä osallistuu keskusteluihin helpottaakseen ehdotetun tekstin hyväksymistä parlamentissa ja välttääkseen umpikujaan ajautumisen.
Parliament has suggested a model inspired by earlier Intergovernmental Conferences, with three MEPs participating in all discussions, to facilitate adoption in Parliament of the text proposed and avoid a deadlock.
Mitkä olivat parlamentin vaatimukset neuvottelujen aikana?
What were Parliament's demands during the negotiations?
Alkuperäiset seitsemän kohtaa olivat:
The original seven points were:
neuvoston kanssa käytävän aidon strategisen vuoropuhelun tarve (perussopimuksessa edellytetyllä tavalla)
Need for a genuine strategic dialogue with the Council [as required by the treaty]
riittävät kokonaismäärärahat
Sufficient overall level of spending
"eurooppalaiseen lisäarvoon" keskittyminen (komission olisi teetettävä selvitys, jossa osoitetaan, mitä kansalaiset hyötyvät siitä, että varoja käytetään EU:n tasolla eikä kansallisella tasolla)
Focus on 'European Added Value' [the Commission should make a study, presenting what citizens gain by spending money at EU level rather than national level]
talousarvion "lissabonisaatio" (nykyiset budjettijärjestelyt on saatettava ajan tasalle Lissabonin sopimuksesta aiheutuvien uusien tehtävien, kuten Euroopan ulkosuhdehallinnon, suhteen)
"Lisbonisation" of the budget [make the current budget framework up-to-date with the EU's new tasks, such as the EEAS, stemming from the Lisbon treaty]
väliarviointi: nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukauttaminen vuosien 2012 ja 2013 osalta (talousarviota ei välttämättä paisuteta, vaan luodaan liikkumavaraa lissabonisaatiota, finanssikriisiä koskevia toimia ja muita uusia hankkeita varten)
Mid-Term review: adjustment of the current MFF for years 2012 and 2013 [not necessarily making the budget higher, but give room for Lisbonisation, financial crises measures and other new projects]
tarkoituksenmukaiset omat varat (käynnistetään neuvottelut EU:n talousarvion uusista rahoitustavoista, ensimmäisessä vaiheessa sovitaan pelkästään työmenetelmästä ja aikataulusta)
Meaningful Own Resources [start a discussion about new ways of funding the EU budget, in this first step agreeing on nothing else but a working method and a calendar]
asianmukainen osallistuminen seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskeviin valmisteluihin ja neuvotteluihin (perussopimuksessa edellytetyllä tavalla).
Proper involvement in preparations and negotiations on the next MFF [as required by the treaty]
Sopimusta ei ole.
There is no agreement.
Mitä nyt sitten tapahtuu?
So what happens now?
Komissio on ilmoittanut, että se laatii uuden talousarvioesityksen mahdollisimman nopeasti.
The Commission has announced that it will prepare a new draft budget as quickly as possible.
Ehdotuksen saatuaan neuvoston on vahvistettava kantansa kuukauden kuluessa, ja tämän jälkeen Euroopan parlamentin jäsenillä on 42 päivää aikaa päättää sen mahdollisesta hyväksymisestä.
After this proposal, the Council must adopt its position within one month and after this, MEPs have 42 days to decide whether to approve it.
Nämä ovat ehdottomat takarajat – toimielimet voisivat tietenkin vahvistaa kantansa paljon nopeammin ja pyrkiä pääsemään sopimukseen joulukuussa.
These are the maximum limits - the institutions could of course adopt their positions much faster, aiming at an agreement in December.
Parlamentti uskoo, että EU:n valtion- tai hallitusten päämiehet, jotka tapaavat 16.–17. joulukuuta järjestettävässä huippukokouksessa, ratkaisevat tämän lukkiutuneen tilanteen.
Parliament is counting on the EU Heads of State and Government, who will meet for a summit on 16-17 December, to break the deadlock.
Mitä seurauksia koituu turvautumisesta väliaikaisia kahdestoistaosia koskevaan järjestelmään?
What will be the consequences of having to fall back on the system of provisional twelfths?
Niin pitkään kuin vuodelle 2011 ei ole talousarviota käytetään edellisen vuoden talousarviota, jonka määrät jaetaan 12 kuukausierään.
As long as there is no 2011 budget, the budget of the previous year will be used, with the annual sums divided up in 12 monthly parts.
Tästä koituu rajuja seurauksia, jotka eivät kuitenkaan ole tuhoisia.
The implications of this are severe, but not apocalyptic.
Väliaikaisten kahdestoistaosien järjestelmään kuuluvat luokittain ryhmitellyt kuukausittaiset talousarviot, jotka vastaavat täsmälleen yhtä kahdestoistaosaa vuoden 2010 talousarviosta.
The provisional twelfths system involves monthly budgets per category which are exactly one twelfth of the budget of 2010.
Tässä järjestelmässä ei oteta huomioon, että tiettyjen kuukausien maksut ovat suurempia kuin toisten.
This system does not take into account that payments are higher in certain months than in others.
Ratkaisu on löydettävissä perussopimuksen 315 artiklasta, jossa todetaan, että neuvosto voi komission ehdotuksesta päättää määräenemmistöllä tarvittavasta varojen lisäämisestä.
The solution to that problem lies in Art. 315 of the Treaty, which that says "on the basis of a Commission proposal, the Council, by qualified majority, can decide to add the necessary funds".
Euroopan parlamentin on tämän jälkeen päätettävä asian hyväksymisestä tai määrän vähentämisestä 30 päivän kuluessa.
The European Parliament then needs to approve or reduce this amount within 30 days.
Asia on kiireellinen etenkin maatalouden alalla.
Especially in the field of agriculture, this will be urgent.
Jäsenvaltioilla on maataloustuottajille aikaistetusti suoritettavia suoria tukia 30 miljardin euron edestä ja komission on hyvitettävä ne tammikuussa 2011.
Member States have advanced direct payments to farmers to an amount of €30 billion and the European Commission has to compensate them in January 2011.
Väliaikaisten kahdestoistaosien järjestelmän vuoksi komissiolla on käytettävissä vain 6 miljardia euroa, joten jäsenvaltioilla ja komissiolla on ongelma.
On the basis of provisional twelfths, the Commission will only have €6 billion available – so the Member States and the Commission have a problem.
Tämä on vain yksi esimerkki seurauksista, joita koituu, jos talousarviota ei vahvisteta ennen tammikuuta.
This is only one example of a consequence of not having the budget approved before January.
Kaikki politiikan alat, joista päätettiin vasta äskettäin, joutuvat budjettiongelmiin, koska niitä varten ei ollut varoja vuoden 2010 talousarviossa (tai varoja oli vain vähän).
All newly decided policies will encounter budgetary problems, since there was no (or only a little) money for them in the 2010 budget.
Tämä koskee esimerkiksi uusia finanssivalvontaelimiä, ulkosuhdehallintoa ja fuusioenergiaa koskevaa ITER-tutkimushanketta.
This concerns for example the new Financial Supervisory Bodies, the External Action Service and the nuclear fusion research project (ITER).
Vuoden 2011 talousarvioesityksessä kaavailtiin 14 prosentin lisäystä koheesiopolitiikalle.
In the draft budget for 2011, an increase of 14% was planned for cohesion policy.
Tämäkin on oikaistava paikkaamisjärjestelmällä.
This would also need to be remedied by patchwork.
Yksityiskohtaisempia linkkejä
Links to further details
Alla olevista linkeistä saa lisä- ja taustatietoja parlamentin reagoinnista sovittelumenettelyn päättymiseen ja EU:n vuoden 2011 talousarviosta.
The links below offer further information and background on Parliament's reaction to the end of the conciliation procedure and on the 2011 EU budget.
Euroopan parlamentin lehdistötiedote budjettineuvottelujen epäonnistumisesta Euroopan parlamentin neuvottelujen jälkeen pitämä lehdistökonferenssi – tilausvideo Puhemies Buzekin lehdistölausunto kokonaisuudessaan Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan verkkosivusto
EP Press release on budget negotiation failure EP Press Conference following end of talks - video on demand President Buzek's press statement in full EP Budgets Committee website Background on the difference between commitments and payments Frequently asked questions about the EU Budget
EU:n budjettiumpikuja: keskustelu Barroson ja puheenjohtajamaa Belgian kanssa
EU budget impasse: debate with Barroso and Belgian presidency
Parlamentti keskustelee vuoden 2011 budjetin umpikujaan ajautuneesta tilanteesta komission puheenjohtajan José Manuel Barroson ja neuvoston puheenjohtajamaan Belgian edustajien kanssa.
MEPs will debate the deadlock over the 2011 EU budget with Commission President José Manuel Barroso and the Belgian Council presidency, and will vote on a resolution drawn up by the political group leaders.
Parlamentin jäsenet myös toistivat halunsa avata keskustelut siitä, miten parlamentti voitaisiin ottaa mukaan EU:n budjetin rahoitusjärjestelmän arviointiin, jotta siitä saataisiin kriisinkestävämpi ja joustavampi.
However, the MEPs also repeated their desire to open talks about how Parliament can be involved in a review of the EU budget financing system in order to make it less crisis-prone, as well as to include some flexibility in the budgets.
Parlamentin neuvottelijoita johti puhemies Jerzy Buzek .
Parliament’s negotiating team was led by President Jerzy Buzek.
Esittelijät olivat kokonaisbudjetin osalta Sidonia Jędrzejewska (EPP, PL), toimielinten budjettien osalta Helga Trüpel (Greens/EFA, DE) ja monivuotisten rahoituskehysten osalta Reimer Böge (EPP, DE).
The rapporteurs were, for the general budget, Sidonia Jędrzejewska (EPP, PL), for the budget of the institutions, Helga Trüpel (Greens/EFA, DE) and, for working methods regarding the long term budget framework, Reimer Böge (EPP, DE).
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101115IPR94710 0 NOT XML V0//FI
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101115IPR94710 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101112NEW94628 FULL-TEXT DOC XML V0//FI
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101112NEW94628 FULL-TEXT DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101112NEW94628 ITEM-002-FI DOC XML V0//FI
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101112NEW94628 ITEM-002-EN DOC XML V0//EN
Reseptilääkkeet: paino potilaiden oikeuteen saada tietoa
A ban on disguised advertising of prescription drugs
Mietinnössä määritellään, minkälaisen tiedon julkaiseminen olisi vapaaehtoista, mikä pakollista ja mitä kanavia sen julkaisemiseen tulisi käyttää.
MEPs wish to specify which data must be made available to the public by pharmaceutical firms, which information is to be optional and through which channels it is to be supplied.
Jäsenmaiden tulisi jakaa tietoa lääkkeistä erityisillä verkkosivuilla.
They also want Member States to be required to provide information on medicines on dedicated websites.
Lainsäädännön päätavoite on taata lääkkeitä koskeva korkealaatuinen, objektiivinen, luotettava ja ei-kaupallinen tieto.
The basic aim of the legislation is to ensure the availability of good-quality, objective, reliable and non-promotional information on medicines.
Parlamentti käsittelee Christofer Fjellnerin (EPP, SE) laatiman mietinnön ehdotuksia.
Parliament deals with the proposals in two reports drafted by Christofer Fjellner (EPP, SE).
Lääkeyritysten tarjoama pakollinen ja vapaaehtoinen tieto
Compulsory and optional information to be supplied by pharmaceutical firms
Valiokunnan mietinnön mukaan lääkeyrityksiä pitäisi vaatia julkaisemaan lääkkeen uusimmat valmisteyhteenvedot, viimeisimmät merkinnät ja pakkausselosteet sekä viimeisin saatavilla oleva versio toimivaltaisten viranomaisten laatimasta arviointikertomuksesta.
The Environment Committee says pharmaceutical companies should be required to provide the latest authorised summary of a product's characteristics, the latest authorised labelling and package leaflet and the latest publicly accessible version of the assessment report by the competent authorities.
Ei-toivottu tieto
No unsolicited information
Jäsenvaltioiden velvollisuus tarjota tietoa
Member States' obligation to provide information
Valiokunnan jäsenet liittivät lainsäädäntöön uuden artiklan, joka velvoittaisi jäsenvaltiot takaamaan, että yleisön saatavilla on objektiivista ja puolueetonta tietoa jäsenmaassa myytävistä lääkkeistä.
MEPs add a new article to the legislation, obliging Member States to ensure that "objective, unbiased information" is available to the general public on medicinal products sold in that Member State.
Mietintö A7-0289/2010 Mietintö A7-0290/2010 Menettelytiedot EP:n lainsäädäntötietokannassa (Mietintö A7-0289/2010) Menettelytiedot EP:n lainsäädäntötietokannassa (Mietintö A7-0290/2010) Tiedote 28.9.2010 (EN): Information on prescription drugs: MEPs press for stronger patients' rights
Vote: Wednesday 24 November Report on information on prescription drugs (directive) Report on information on prescription drugs (regulation) Press release on committee vote Profile of rapporteur Christofer Fjellner (EPP, SE) Legislative Observatory file on the directive Legislative Observatory file on the regulation
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0289 0 NOT XML V0//FI
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0290 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0290 0 NOT XML V0//FI
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0289 0 NOT XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101112NEW94628 ITEM-001-FI DOC XML V0//FI
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101112NEW94628 ITEM-001-EN DOC XML V0//EN